museoesineet
Honkajoki
Harppi (4_189 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 189. Puusta valmistettu, tervattu. Haarat on kiinnitetty yhteen puunaulalla. Toisessa haarassa sisäpuolella vuosiluku 1859 ja toisessa kirjain G. Leikkauksin koristeltu.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
kirjakaupat
bokhandlar
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Harry Schaumans kulturella intressen länkades tidigt in på bokhandeln, Han gjorde under åren 1902 och 1903 undan en del volontärtjänst i Waseniuska bokhandeln i Helsingfors och köpte 1906 Conrad Freeses bokhandel i Vasa. Om man undantar hans privata bibliotek, satte bokhandelsverksamheten knappast några djupare spår i hans liv. De förändrade förhållanderna i det schaumanska huset gjorde att hans intresse under den följande tiden alltmer kom att inriktas på mera omfattande ekonomiska uppgifter. Den praktiska skötseln av bokhandeln överläts åt mer fackmässiga krafter. Den schaumanska bokhandeln övergick 1912 i Aina Gros' ägo. Wikman, Karl Robert Villehard : Harry Schauman 1879-1932, en minnesteckning/Österbottnisk Årsbok 1963 utgiven af Svensk-Österbottniska Samfundet Harry Schaumans Bokhandel utgav Foto-postkort, i vilken branch urvalet genom Harry Schaumans initiativ blev aktuellare och rikare - nytt reportage från fester coh tävlingar, bilder av brandkåren, beredd till utryckning, interiörfoton mm. Personer i aktion ses nu på de tidigare ofta folktomma vyerna. Ett exempel på korten presenterar den Schaumanska villan, Villa Strömsvik i Västervik.
und
yritykset
företag
Syrjälä, Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksessa taiteilijan lapsuudesta tuttuja maisemia ja paikkoja värivalokuvissa. Valokuvien rinnalla taiteilijan muistikuvia samoista paikoista toteutettuna tussipiirroksin ja ompelein. Kaksiosaiset sivut liitetty yhteen napeilla ja lenkein. Osassa yksi nimenä Harsituja parsimisia, osassa kaksi Harsituja parsimuksia. - Materiaali: valkoinen kangas, valokuvia, lankaa, nappeja. - Uniikkikappale.
Siivonen, Pirkko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
hartaustilaisuudet
Virenojan tiilitehdas
1960-luku
Virenojan tiilitehtaan työväkeä työpaikkahartaudessa 1960-luvulla.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Harvinainen huomionosoitus Vilho Lähteelle
Lähde, Vilho
Suomen Vapaussoturit
ansiomerkit
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Huittisten Joulu
ilmakuvat
kirkot
kirkkorakennukset
Pyhän ristin kirkko
Hattula
Hurttala
1930-luku
Suurin piirtein lounaan suunnasta otetussa ilmakuvassa näkyvät keskiaikainen Hattulan Pyhän ristin kirkko ja kirkkopiha. Kirkkopihaa ympäröi harmaakiviaita, johon liittyy kaksi porttirakennusta ja kellotapuli. Oikeassa reunassa on kirkon etelänpuoleinen porttirakennus ja sen takana kirkon seinustalla asehuone. Porttirakennukset ovat keskiajalta, vaikkakin etelänpuoleinen on osittain rakennettu uudelleen 1700-luvulla, samoin kuin asehuoneen etelä- ja länsiseinä. Kirkkopihan taustalla näkyy Hurttalan kylän rakennuksia ja peltoja Vanajaveden rannassa.
Bremer, Wäinö
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
keskiaika
kellotapulit
Hattulan keskiaikainen kirkko on omistettu Pyhälle Ristille. Se on rakennettu 1400-luvun puolivälissä lähelle Vanajaveden rantaa, Hattulanselän kohdalle. Kirkkorakennukseen kuuluu suorakaiteen muotoinen runkohuone, jonka pohjoispuolella on sakaristo ja eteläpuolella asehuone. Kirkon ympärillä on harmaakiviaidan rajaama kirkkopiha, jota on käytetty myös hautausmaana. Kuvassa näkyvä pohjoisenpuoleinen porttirakennus on myös keskiajalta. Sen sijaan oikealla näkyvä puinen kellotapuli on peräisin uusklassismin ajalta, vuodelta 1813, vaikkakin sen harmaakivinen alaosa on ollut aikoinaan yksi porttirakennuksista. Erikoisen Hattulan Pyhän ristin kirkosta Suomen keskiaikaisten kirkkojen joukossa tekee se, että se on rakennettu punatiilistä, kun taas muut keskiaikaiset pitäjänkirkot ovat harmaakivikirkkoja.
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
paikallishistoria
joululehdet
LC Parola
rakennuspiirustus
rakennukset
puurakennukset
lastenkodit
piharakennukset
Hauhon kunnan lastenkoti
Hämeenlinna
Hauho
Rukkoila
Hauhon kunnan lastenkoti perustettiin vuonna 1920. Lastenkoti sijaitsi alun alkaen Torvoilan kylässä, josta se 1930-luvun puolenvälin vaiheilla siirrettiin Rukkoilan kylään Vähä-Luotian tilalle lastenkodiksi rakennettuun kiinteistöön. Rakennus sijaitsee vieläkin samalla paikalla noin kilometrin päässä Rukkoilaan johtavalta paikallistieltä Luotiantien varrella. Talon lähes välittömässä läheisyydessä on Hauhon Ison-Roineen ranta-alue, joka aikaisemmin oli pääasiassa lastenkodin käytössä, mutta johon myöhemmin perustettiin yleinen virkistysalue. Hauhon lastenkodissa oli 14 hoitopaikkaa, mutta ajoittain hoidettavia lapsia oli enemmänkin, varsinkin siinä vaiheessa kun laitokseen 1948 yhdistettiin naapurikylässä 1943–1948 toiminut Hiitolan lastenkoti, luovutetulta alueelta Parkanon kunnan kautta Hauhon kunnan hoidettavaksi siirtynyt lastenkoti. Lastenkodin viimeisenä johtajattarena toimi Hilda Linkosuonio, joka oli toiminut 15.7.1943 alkaen Hiitolan lastenkodin johtajattarena ja siirtyi siinä virassaan Hauhon lastenkodin johtajattaren virkaan, jota hän hoiti laitoksen lakkauttamiseen saakka. Muuta henkilökuntaa oli keittäjä ja apulainen. Lasten varttuessa 15–16-vuotiaiksi heidät sijoitettiin perheisiin ja erityisesti maatiloille työvoimaksi. Rukkoilan lastenkoti lakkautettiin vuonna 1965. Lakkauttamisen jälkeen talo luovutettiin Hauhon veteraanijärjestöjen haltuun ja se tunnettiinkin sittemmin Veteraanimajana. Hauhon veteraanit rakennuttivat samalle tontille myöhemmin oman saunarakennuksen ja luopuivat päärakennuksen vuokraoikeudesta. Rakennus ja sitä ympäröivä Vähä-Luotian tila on edelleen Hauhon kunnan omistuksessa.
Lehtonen, Juho
kartat
kihlakunnat
Geografisk karta öfver Hauho härad i Tavastehus län. Kihlakuntajako Hämeen läänissä uudistettiin vuonna 1869. Yksi uusista kihlakunnista oli Hauhon kihlakunta, johon kuuluivat Hauhon, Hattulan, Vanajan, Lopen, Janakkalan ja Hausjärven pitäjät, Hämeenlinnan maaseurakunta sekä Tuuloksen, Tyrvännön ja Rengon kappelit.
Iisalmi
Haukiniemi
valokuvat
Iisalmen kaupunginkirjasto
Keitele
kilpailut
Paananen, Wellamo
Haulikkokilpailut Niinivedenpäässä. Kuvassa Keiteleen joukkue. Vasemmalla Lauri Kahelin, Niilo Häkkinen, Olavi Paananen, Martti Paananen ja Matti Jääskeläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.9.1964.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Rantila, Gideon
1950-luku
hautajaiset
Hautajaiskutsu : Leena ja Alfred Silfwerbergin poika
henkilöt
Kutsu Leena ja Alfred Silfwerbergin pojan hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Hautajaiskutsu : Ada Johanna Fredrika Cederberg
Joensuu
Cederberg, Ada
Kutsu Ada Johanna Fredrika Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
kauppiaat
Filipoff
Akulina
Akulina Filipoff oli Impilahdella syntyneen kauppias Jakob Filipoffin vaimo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Filipoff, Aleksander
Kutsu Aleksander Filipoffin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Anders Samuel Kiljander
Valkjärvi
Ilmoitus Valkjärven seurakunnan kirkkoherra rovasti Anders Samuel Kiljanderin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Huurinainen, Anna
Kutsu Anna Huurinaisen hautajaisiin.
Kontiolahti
Hyttinen, Anna
Kutsu Anna Hyttisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Hautajaiskutsu : Anna Kristina Cederberg
Cederberg, Anna
Kutsu Anna Kristina Cederbergin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : apteekkari Karl Fredrik Mandelin
apteekkarit
Mandelin
Karl
Kutsu apteekkari Karl Fredrik Mandelinin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : asessori Carl August Malmberg
Kuopio
Kutsu asessori Carl August Malmbergin hautajaisiin.
Ilomantsi
Kutsu Beda Maria Kockin (os. Parviainen) hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKU- JA HENKILÖHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hautajaiskutsu : Bernhard Leonard Cederberg
Cederberg, Bernhard
Kutsu Bernhard Leonard Cederbergin hautajaisiin. Bernhard Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Bernhardille ja Carl Johanille (Janne) vuonna 1875. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennuksessa. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne-veli jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Parviainen, Blonda
Kutsu Blonda Parviaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Hautajaiskutsu : Catharina Wilhelmina Parviainen
Parviainen, Catharina
Kutsu Catharina Wilhelmina Parviaisen hautajaisiin 30.1.1901.
Hautajaiskutsu : Efraim Fredrik Cajander
Kutsu Efraim Fredrik Cajanderin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Parviainen, Elin
Kutsu Elin Parviaisen hautajaisiin 10.12.1899.
Kutsu Elin Sofia Lipposen hautajaisiin.
Parviainen, Ella
Kutsu Ella Parviaisen hautajaisiin 26.8.1896.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hautajaiskutsu : Frithiof Napoleon Neppenström
Kutsu kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Cederberg
Gustava
Kutsu Gustava Cederbergin hautajaisiin.
Kiiski, Heikki
Kutsu Heikki Kiiskin hautajaisiin.
Cederberg, Helmi
Kutsu Helmi Cederbergin hautajaisiin.
Hällström, Hilja
Kutsu Hilja Hällströmin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Pietari
Aalberg, Ida
Ida Emilia Aalberg (1857—1915 Pietari) oli aikansa huomattavin ja kansainvälisesti tunnetuin näyttelijä Suomessa. Aalberg oli Suomalaisen Teatterin näyttelijä 1874—1883 ja myöhemmin säännöllinen vierailija. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut: hän esiintyi myös ulkomaisilla näyttämöillä mm. Skandinaviassa, Saksassa, Unkarissa ja Venäjällä.