Keitele
valokuvat
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Vasemmalla Kuonan ukko Heikki Saastamoinen. Kuva Valokuvaamo H. & W. Grönroos Kuopio. Vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Heikki Saastamoinen, Kuonan ukko nuorena. Kuva V. Barsokevitsch Valokuvaus atelieri Kuopio.
henkilövalokuvaus
rintakuva
vaatteet
kampaus
valokuvataide
Lahtelaisen Lootus Valokuvaamon ottama rintakuva Torppilaisesta Heikkilän talon tyttärestä. Kuvassa neidolla on yllään kaunis pitsikoristeinen vaate, jonka v-aukkoista miehustaa koristaa suuri rusetti ja kuusi nappia. Hiukset on sidottu tummemalla rusettinauhalla ja pitkät helmet roikkuvat kaulassa. Kohtalokas totinen ilme on kohdistunut yläviistoon.
Juutuavaara
Aunusjärvi
Aunusoja
Lehtola, Heimo
turkiseläimet
turkistarhaus
ketut
ketunmetsästys
nahka
piisami
turkiskauppa
Heimo Lehtolalla oli turkistarha Juutuanvaarassa, jossa hän kasvatti mm. kettuja ja kaniineja. Tarhattavien eläinten nahkojen lisäksi Lehtola toimitti Kemissä asuvalle liikekumppanilleen myös luonnoneläinten ja kotieläinten nahkoja. Tarhaustoiminta ei ollut kovin kannattavaa, joten lisäansioita piti hankkia monesta lähteestä. Lisätuloja saatiin mm. karjan- ja poronhoidosta sekä kaupan pitämisestä.
Lehtola, Laura Leonoora
Solojärvi
Jurmukoski
poro
varkaus
Matti Lehtolan isä joutui poliisihommissaan selvittelemään Solojärvellä tapahtunutta mystistä porovarkautta. Poroja katosi tokasta, eikä mitään jälkiä porojen kuljettamisesta tai terurastamisesta ollut nähtävillä. Ainoa alueella liikkunut henkilö oli kalastaja, jota kuultiin asian tiimoilta. Mitään rikokseen viittaavaa ei kuitenkaan saatu selville. Varkaudet jatkuivat ja lopulta ei auttanut muu kuin tutkia kalastajan tekemisiä tarkemmin. Mysteeri selvisi, kun kalastaja oli unissaan kertonut poliisille tekosensa. Tekotapa oli varsin omituinen. Porolle oli laitettu heinäkengät jalkaan ja viety nuotiolle, jossa teurastus oli tapahtunut. Jätteet oli poltettu nuotiossa ja lihat viety kotiin kalarepussa.
Lehtola, Matti (Vilho Matti Tapani)
Vaattovaara, Merja
Heinäkuinen kirkkokiipeily - pölyä, pimeää, akrobatiaa - risti
Hakkarainen, Esa
Keuruun kaupunginkirjasto
koulurakennukset
koulut
Heinämaa
Heinamaan koulu ja oppilaita 1940- ja 50-lukujen vaihteessa
Orimattilan kaupunginkirjasto
Heinämiehet Honkaharjun tilan heinänteossa 1940 - 1950-lukujen taitteessa
Iisalmi
1940-luku
1950-luku
heinänkorjuu
maatilat
Iisalmen kaupunginkirjasto
niittäminen
perhe
Kuvasta tunnistettu niittomies Wiljam Peltonen, haravoitsijat oikealta Selva Peltonen ja Hanna Arvila, pieni poika Aimo Arvila ja takarivistä vasemmalta Maria Aalto.
Heinäntekoa Pukaranjärvellä 1940-luvun lopulla
Niemi, Esteri
Mäkelä, Aini
Mäkelä, Veikko
Kustila, Milja
Järvenpää, Niilo
Honkajoki
Heinäntekoa Pukaranjärvellä 1940-luvun lopulla (2_9 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt vasemmalta: Esteri Niemi, Aini Mäkelä, Veikko Mäkelä, Milja Kustila ja Niilo Järvenpää. Etualalla koira. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 132 ja Menneitä muistelleen (Hämeenlinna 1996) s. 65.
Mäkelä, Eino
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
ihmiset
Pukkila -- Kantele
pellot
heinä
maataloustyö
viikatteet
niitto
Heinäntekoa Kanteleella, Seppälän pellolla. Kuvat on otettu vuonna 1930. Ensimmäisestä kuvasta tunnistettu Ida Nieminen (Snell) (4. vas.), Ilmi Nieminen (Joensuu) (5. vas.) ja Johan Nieminen (6. vas.). Toisessa kuvassa taustalla näkyy niittokone. Kuva on otettu 23.7.1930.
Pukkilan kunnankirjasto
Lapinlahti
Lahdenperä
heinänteko
1960-luku
Heinäntekoa Lahdenperällä 1960-luvulla. Heinät kepitettiin seipäille hangoilla ja heinäpelto haravoitiin heinäharavilla, jotta heinät tulivat tarkasti otettua talteen. Taustalla Lautalampi ja itäsuomalaista karjaa eli kyyttöjä.
Lapinlahden kunnankirjasto
henkilöt
1930-luku
Heinäpellolla n. 1930, Pekkala. Kuvaaja ei tiedossa.
Heinäpellolla Ville ja Kaisa Raatikainen
maanviljely
Heinäpellolla Ville ja Kaisa Raatikainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.8.1968.
Osa vuoden 1967 heinäpellosta, Saarikoski, mv. Aarne Jääskeläinen. Sarka pituus 290m.
asuinrakennukset
Heinäselkämä. Keitele, Vuonamo. Tila on ns. kantatila. Päärakennus ajoittuu 1800-luvun lopulle. Vuonna 1977 rakennus peruskorjattiin.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
maatalous
maaseutuelinkeinot
Heinätöissä Vesan tilalla Naarkoskella. Kuvassa on Vesan, Salinin ja Nikkilän perheiden jäseniä. Kuvasta tunnistettu muun muassa Lauri Vesa (toinen vas.), Vilho Salin (edessä), Beda Vesa (Salinin oikealla puolella) ja Helge Salin (paidaton mies, toinen oik.).
Heinätöitä Ylöstalon pellolla Virenojalla 1930-luvulla
Ylöstalo
Virenoja
rakennuspiirustus
pohjapiirustukset
rakennukset
kansakoulut
asunnot
opettajat
piharakennukset
käymälät
Hämeenlinna
Kalvola
Heinu
Rauhalahti
1910-luku
Professori, valtioneuvos Eliel Aspelin-Haapkylä (1847–1917) osti vuonna 1893 Heinun kylästä Ranta-Vihtilän maatilan, jolle hän antoi nimeksi Rauhalahti. Professori lupasi jo vuonna 1897 lahjoittaa kunnalle tontin ja 5000 markkaa rahaa, jos kunta järjestäisi kylään koulun. Tarjous kuitenkin torjuttiin luettelemalla ajankohtaisemmat rakennushankkeet. Heinuun luvattiin kansakoulu vuoden 1904 piirijakopäätöksessä, mutta hanke ei vieläkään toteutunut. Vuonna 1911 professori Aspelin-Haapkylä otti kouluasian uudelleen esille ja lahjoitti nyt kunnalle koulutontin, rakennutti sinne talon ja varusti koulun kaikilla tarpeellisilla kalusteilla. Koulurakennukseen tuli luokka, veistosali ja opettajan asunto. Tontille rakennettiin myös ulkorakennus ja sauna. Heinun uusi kansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1912. Oppilaita oli aluksi noin 30. Koulun ensimmäiseksi opettajaksi valittiin Justiina (Ina) Torkko, joka opettikin koulussa seuraavat 15 vuotta. Vuodesta 1913 lähtien koululaiset saivat myös lämmintä ruokaa koulupäivän aikana, kun kylän ompeluseura perusti Heinun koulukeittolayhdistyksen. Syyskuussa 1929 Heinun koulurakennuksessa syttyi tulipalo ja koko rakennus paloi maan tasalle. Myös lähes koko irtaimisto tuhoutui. Sauna ja ulkorakennus kuitenkin säästyivät. Uutta koulutaloa ryhdyttiin heti rakentamaan entiselle kivijalalle, ja uusi koulutalo valmistui seuraavana vuonna. Rakennuksessa tehtiin vielä laaja peruskorjaus vuonna 1965, jolloin asennettiin mm. keskuslämmitys. Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä 1976 Heinun koulu lopetettiin. Koulu on myöhemmin ollut mm. Kiinan suurlähetystön kesänviettopaikkana.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
museot
kotiseutumuseot
museoesineet
hevonen
Kotiseutumuseon navetassa on Yrjö Siltalan valmistama puuhevonen Hekku, jonka päälle on puettu 1900-luvun alun satulan runko. Siltalan kotona oli Hekku-niminen hevonen, joka kyyditsi oppikoulua käyneet pojat kotoa Porvoontien varrella olevalle linja-autopysäkille. Sen jälkeen hevonen palasi yksinään kotiin. Tarinan mukaan Hekku ei antanut kenenkään nousta kotimatkalla kyytiin.
Mäkelä, Pertti
Helena Huttunen, Keitele, Ahola. Vuosiluku ei tiedossa. Kuva J. Nyman Tampere.
Helena Jäntti saa taloustietokilpailu palkinnon 1971
kilpailut
1970-luku
Helena Jäntti saa keskikoululaisten taloustietokilpailusta palkintonsa pankinjohtaja Luomilta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1971.
Helena Lehmuskoski (vas.) ja Solja Krapu sekä heidän esikoisteoksensa Kesäloma kartanossa. 1971.
Helena Westermarckin kirje Minna Canthille 13.2.1894.
naisen asema
Unionen Kvinnosaksförbund i Finland
Minna Canth
Helena Westermarck
Kirje on kirjoitettu "Unionen Kvinnosaksförbund i Finland" -liiton viralliselle kirjepaperille. Kirjeessä Minna Canth kutsutaan liiton kunniajäseneksi. Kirjeen on allekirjoittanut liiton sihteeri Helena Westermarck. Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden joukossa on Canthin vastauskonsepti tähän kirjeeseen "Minna Canthin kirjekonsepti Helena Westermarckille 21.2.1894". Valokopio vastauskonseptista on tämän dokumentin jäljessä.
kalastus
Vuonamonniemen talon Helga ja Veli Ruotsalainen verkoilla. Vuosiluku ei tiedossa. Kuva Veli Ruotsalainen.
Kaamanen
Kaamasen kievari
Heikkilä, Veikko-Aatami
Aili
Helga Malm oli lahjakas ja tomera nainen, joka hoiti terveyssisaren toimen ohella myös mm. Kaamasen kievaria ja luottamustehtäviä Inarin kunnassa. Hyviä tekoja haittasi ahneus, joka joissain tapauksissa meni liian pitkälle. Yksi tällainen episodi liittyi Kaamasen kievarin myyntiin. Joissakin tapauksissa kotiinpäin vetämisestä hyötyivät myös kuntalaiset, kun Helga kirjoitti diagnooseja keskussairaalaan ja silmälääkäriin, jonne sitten mentiin Malmin busseilla yhteiskuljetuksella. Helgan hyvä organisointikyky tuli esille, kun saksalaisryhmä saapui kahvittelemaan kievariin. Helga nousi tuolille ja komensi selkeällä saksan kielellä asikkaat jonoon. Jokainen joutui ostamaan poronnahan matkamuistoksi, eikä valintoihin mennyt aikaa, kun nahat myytiin järjestyksessä. Muutoinkin komento Kaamasen kievarissa oli kova, eikä asiakkaat päässeet valitsemaan mieleistään istumaseuraa. Huoneen vuokrauksessakin Helgalla oli omat sääntönsä. Usko oli näistä tietoinen ja teki kirjallisen sopimuksen, johon laitettiin yksityiskohtaisesti periaatteet, minkä mukaan mahdollisia korvauksia maksettaisiin. Niistä olikin hyötyä, kun puolen vuoden vuokrakontrahdin jälkeen arvioitiin tilannetta.
Luostarinen, Usko August
Helka Maria Canth
Maiju Canth
Helka Maria (Maiju) Canth (Minna Canthin tytär)
jumaluus
kosto
kuolema
luonto
Leino, Eino
Kirjastot.fi
joulu
Australia
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Rantanen, Mari
sahateollisuus
sågindustri
myllyt
kvarnar
Vaasa
Vasa
Vöyri
Vörå
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
tehtaat
fabriker
sahat
sågverk
yritykset
företag
Sågrörelse och kvarndrift. Hufvudkontor i Wasa. Såg och kvarn i Vörå Grundlades 1889 Johannes Smeds Jakob Smeds J. T. Murkais Saha- ja myllyliike Pääkonttori Waasassa Saha ja mylly Vöyrillä Perustettu 1889
Finlands handel, sjöfart och industri
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
fin
swe
Helluntaiseurakunnan äitien raamattupiiri (virkistyspäivä)
seurakunnat
seurakuntaelämä
helluntailiike
Heimonen, Niilo
Helluntaiseurakunnan järjestämä äitien raamattupiiri (virkistyspäivä). Päivässä oli mukana äitejä Sonkajärveltä, Lapinlahdelta ja Varpaisjärveltä. Kuva on otettu Lapinlahden ensimmäisessä rukoushuoneessa Betaniassa, joka sijaitsi hautausmaan kohdalla nykyisen Linnansalmentien pohjoispuolella. Kuvassa oikealla saarnaaja Niilo Heimonen Kuopiosta. Olga Lappalainen laittoi päivään ruuan.
uskonnolliset tilaisuudet
seurat
Helluntaiseurakunnan seurat todennäköisesti vuonna 1950 tai 1951. Telttakokouksia pidettiin kesäisin useampana iltana peräkkäin lähes viikon ajan Lapinlahden kirkonkylällä.
helmenpyynti
simpukat
säilytys
Satunnaiset helmenpyytäjät kokeilivet onneaan väliaikaisesti, kun sen sijaan ns. elinkautisilla pyytäjillä onni oli parempi. Hyvän helmen löytämiseen vaadittiin satojen, jopa tuhannenkin raakun avaaminen. Simpukan ulkokuoren lukemisen taito auttoi erottamaan helmellisen ja helmettömän simpukan toisistaan.
Huru, Matti
Helmenkalastus ajoittui lämpimän veden aikaan
Helmenkalastus alkoi yleensä juhannuksen jälkeen vesien lämmettyä ja sitä jatkui läpi kesän syksyyn saakka. Mikäli helmiä ei löytynyt, pyynti vaihtui kalastukseen. Simpukoita etsittiin kahlaamalla matalassa vedessä ja sukeltamalla syvemmässä kohtaa. Käsitys siitä, että olisi ollut mahdollista irrottaa helmi tuhoamatta simpukkaa, ei kertojan mukaan ainakaan suuremmassa määrin pidä paikkaansa.
Helmenpyytäjät Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius
Ala-Lutto
Leukakoski
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Wegelius, Arvid
Kataja-Pekka
1890-1940 - luku
Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius olivat muualta Lappiin tulleita maailmanmiehiä, joista tuli helmenpyynnin elinkautisia vuosina 1890 - 1940.
Emäntä Helmi Aleksandra Hytönen 75v. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.4.1967.
Tanskanen, Mauri
kauppa
helmet
välitys
Helmi puhdistettiin ja se esiteltiin silkkialustalla ostajalle. Välittäjät tienasivat usein eniten helmikaupassa. Kertoja sai tosin kerran laadukkaasta helmestä 5000 mk, mikä vastasi kahdensadan poron tokkaa. Ivalon lennättimen johtaja Mauri Tanskanen välitti helmien lisäksi mm. ketun-, oravan- ja kärpännahkoja. Helmen matka maailmanmarkkinoille kiersi Rovaniemen ja Haaparannan kultasepänliikkeiden kautta.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Hollanninkielisiä ohjemaisia tekstejä, mustavalkoinen kuvitus. Balta on Anne-Marie Durandin taiteilijanimi. Painos 200 kappaletta.
Balta
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Helsingin kaupungin aloitetoiminta v. 1963
aloitteet innovaatiot palkitseminen 1960-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
Helsingin kaupungin kaasulaitos : 1860-1960
kaasulaitokset historiikit
Helsingin kaupunki
Helsingin kaupungin sääntöpalkkaiset virat ja niiden luokitus : tammikuun 1 p:stä 1939
virat virkanimikkeet 1930-luku
Helsingin kaupungin vesilaitos = Helsingfors stads vattenverk : 1966
vesilaitokset vesihuolto vatten och avlopp 1960-luku 1960-talet
Helsinki
Helsingissä talonpoikaismarssilla 1930. Kuvassa muun muassa Robert Kauhanen, Vilho Jauhiainen, Eemil Vesterinen, Nestor Huttunen (Ypykkä), Taavetti Jauhiainen, Tuure Pellikka, Arvi Rahikainen, Nestor Huttunen (Ahola), Emil Hyvärinen ja Pekka Vesterinen. Kuva Kalevi Jauhiainen.
Helsinki : tunne paremmin - tunne enemmän : Helsinki-päivä 12.6.1969
julisteet käyttögrafiikka Helsinki-päivä 1960-luku
kuvateokset
Aho, Juhani
Hemmi Jarva, Hanna Lundberg, Eeva ja Oskari Haanpää
kirjailijat
sukulaiset
Jarva, Hemmi
Lundberg, Hanna
Haanpää, Eeva
Haanpää, Oskari
Hemmi Jarva, Hanna Lundberg, Eeva ja Oskari Haanpää 1930-luvulla.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.