Lemmenjoki
Inari
kullankaivu
kullankaivajat
Haastateltava on tullut Lemmenjoelle kultaa kaivamaan isänsä kanssa vuonna 1948. Tuolloin niinsanottu kultaryntäys kesti noin 5 - 6 vuotta laantuakseen sitten ja alkoi uudelleen 1970-luvun loppupuolella kun kullan hinta nousi. Osa kullankaivajista kaivaa ammatikseen, toisille kullankaivu on elämäntapa.
Kangasniemi, Jaakko
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Kullankaivuu Lemmenjoen kansallispuistossa
konekaivu
luonnonsuojelu
kansallispuistot
Lapin kullankaivajien liiton puheenjohtaja Jaakko Kangasniemi kertoo haastatteluussa minkälainen vaikutus kullankaivuulla on ollut Lemmenjoen kansalispuiston syntyyn ja luontoon. Konekaivuun aloittaminen luonnonpuistossa toi mukanaan uusia haasteita luonnonsuojelulle ja perinteiselle kullankaivuulle. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka on tehty Lemmenjoen kullankaivuun 40-vuotisjuhlan kunniaksi.
Kunnankirjasto on sivistyksen ja kulttuurin kehto
kirjastot : historia : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
yleiset kirjastot : Mäntsälän kunnankirjasto
kirjastoautot
kulttuuri
sivistys
Ote kirjasta Teoistaan tunnetut. Kirjaston ja kirjastoauton toiminnan esittelyä ja historiaa.
Kankaanpää, Anneli
Mäntsälän kunnankirjasto
Keuruulainen rakuuna Martti Tuomaanpoika
Kankaanpää, Matti J.
Keuruun kaupunginkirjasto
Lääkäri ja ihminen : Sem Kankainen muistelee Laukaan entistä kunnanlääkäriä N.V. Mannerhovia
Mannerhovi, N.V.
lääkärit
kunnanlääkärit
Laukaa
Kankainen, Sem
Nakkila
paikallishistoriat
rakennuskulttuuri
Känsälä, Risto
Nakkilan kunta
Kankaanpää, Esa
Nummelin, Liisa
kansanopistot
opiskelijat
Äänekoski
matkakertomukset
opintomatkat
Jyväskylä
92.845 (YKL)
Kansanopistolaisten vierailumatka Jyväskylään 1896
Kansanopistolainen
Alkuperäinen: Kosken kuiskeita : muistojen muruja Äänekosken äyräiltä v. 1894-98, Jyväskylässä : Jyväskylän kirjapaino, 1899.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Paloavusta Lähivakuutukseen : Laukaan vanhinta liiketoimintaa
Kantola, Tapani
koulut
historia
38.5 (ykl)
42.45 (ykl)
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja.Teos koostuu 78 kuvallisesta kortista ja 78 tekstistä, jotka koottu 199-sivuiseksi kirjaksi. Uniikkikappale, tekijöiden signeeraama ja numeroitu laitos (131/150).
Karjula, Emilia
Merimaa, Eero
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Keltiäisten koulu 1888-1988 : somerniemeläisen kansanopetuksen historiaa
Varsinais-Suomi
Somero
Somerniemi
kouluhistoriikit
kansakoulu
Kärki, Manu
Somerniemi-seura
Miten kiinteä kansakoulu käynnistyi Keuruun emäseurakunnassa?
Kärkkäinen, Osmo
Vaivaishoidosta nykyiseen sosiaalitoimeen
Urheiluinnostus saavutti myös Keuruun sata vuotta sitten
Kisakaarteen tarina : suuresta urheilutalosta kierrätyskeskukseksi
rakennukset
urheilukeskukset
liikuntapaikat
tanssilavat
kierrätyskeskukset
Keuruu
72.2 (ykl)
Aapo Abraham Päkäri hiihti maailmanennätysvauhtia
Päkäri, Aapo Abraham
hiihtäjät
kilpailut
Teos on taiteilijakirja. 16 kuvasivua, joista 8 haitarikirjana.
Kärkkäinen, Reijo
Krolikowski, Vanessa
Teos on taiteilijakirja. Piirroksia, osassa englanninkielistä tekstiä.
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja. Silkkipaino, 5-värinen. Teoksen painos 200 kappaletta.
Teos on taiteilijakirja. Kuvituksen aiheina lapsuus ja nuoruus Pielavedellä. Teoksesta 250 numeroitua kappaletta.
Robocop of the piss factory visits kungfubingo
Teos on taiteilijakirja. Sarjakuvamaisia piirroksia ja valokuvia. Painos 500 kappaletta.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainettu, 4-värinen sarjakuva-albumi, jossa taiteltavat lehdet. Painos 200 kpl.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainettua grafiikkaa sisältävä haitarikirja, jossa 24 numeroimatonta sivua. Painos 120 kappaletta.
Balslev, Zven
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan ensimmäinen osa. 26 numeroimatonta sivua.
Kärkkäinen, Tuomas
Hovinen, Safa
Häggman, Tuuli
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan toinen osa. 26 numeroimatonta sivua.
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan kolmas osa. 26 numeroimatonta sivua.
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan neljäs osa. 26 numeroimatonta sivua.
Referaatteja K.A. Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
kirjeet
tiivistelmät
Minna Canth
Karl August Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 2.9 1892, 10.9.1892, 30.9.1892, 23.10.1892, 9.11.1892, 20.12.1892, 7.2.1893, 30.3.1893, 15.3.1894 ja pieni kirjelappunen, joka on päivätty Kuopiossa kesällä 1892. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 30.3.1893.
Sylvi
teatteri
kirjallisuus
Kirje on kirjoitettu luganolaisen hotelli Pension Villa Castagnolan kirjepaperille.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 7.2.1893.
näytelmät
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 15.3.1894.
merkkipäivät
kirjailijat
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille [kesällä 1892].
Kirje on pieni, taitettu lappunen. Kirjeen päiväys ja kirjoittamispaikka on päätelty sisällöstä. Tavaststjernat kutsuvat kirjeessä Minna Canthia kylään.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 10.9.1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 2.9 1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 20.12.1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 23.10.1892.
Uramon torppa
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 30.9.1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 9.11.1892.
Karl ja Gabrielle Tavaststjernan sähke Minna Canthin omaisille 1897
sähkeet
surunvalittelut
Sähketekstinä K. A. Tavastjernan nelisäkeinen muistoruno Minna Canthille.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
laulujuhlat
Väinölänniemi
Kuopio
Kesäkuussa 1891 Kansanvalistusseura järjesti valtakunnalliset laulu- ja soittojuhlat Kuopiossa. Juhla-alue sijaitsi Väinölänniemen kentällä. Minna Canthin kirje Elli-tyttärelle kertoo, että juhlissa kävi 16 000 vierasta. Juhla erinomaisesti onnistunut. --- Kaupunki on liputettu. --- Teaatteri ja konsertit kukkuroillaan väkeä. --- Niin, ei Kuopio ole niin iloinnut kuin nyt minun muistin aikaan. (kirje Ellille 20.6.1891) Yksi juhlien kohokohdista oli kaupungin läpi kulkenut kalevalaiskulkue, joka esitti väkeä saapumassa Pohjolan häihin, Kuva on otettu Piispanpuiston laidalla. Kuvassa laulujuhlien kalevalaiskulkue Piispanpuiston laidalla kuvattuna.
Karl Granit
Näköala tuomiokirkon tornista Puijolle päin
Puijo
kaupungintalo
Kaupungintalo valmistui 1885 kauppatorin varrelle. Rakennus oli keskeinen osa kaupunkikuvaa.Taustalla Puijo. Kuvaaja Karl Granit. Kuvan keskellä samana vuonna valmistunut kaupungintalo.
Savilahti
Harjula
Maisema Savilahdesta Harjulaan päin Karl Granitin kuvaamana. Harjulassa sijaitsi kaupungin vaivaistalo, jonne kaikki kaupungin vaivaishoitoon oikeutetut sijoitettiin 1880-luvulla. Julkinen huomio kohdistui Harjulan huonoihin oloihin vuosikymmenen loppupuolella. Minna Canthilla oli osansa siinä, että sairaalan olot tutkittiin ja niitä parannettiin. Maisema Savilahdesta Harjulaan päin. Kuva on otettu vuosien 1890 ja 1893 välisenä aikana. Harjulan entisessä kartanossa toimi köyhäinhoitolaitos, jota Canth kuvasi mm. Köyhää kansaa -kertomuksessaan.
1800-luku
Kuva otettu lääninhallituksen rakennukselta. Etualalla Piispanpuisto. Kuva otettu vuosien 1884 ja 1888 välisenä aikana.
Näkymä Puijolta kaupungin yli kaakkoon. Kuva on otettu 1890-luvun alussa. Kuvaaja Karl Granit. Novellissa Eräs Puijolla käynti Canth kuvaa Puijon teitä ja maisemia: -- mutta vähän etempänä kohosi oikeaan Puijon mahtava mäki, kuopiolaisten ylpeys. Sinne vei kaksi tietä, leveä ajotie, joka heti siinä aidan takana kaartui oikeaan ja polkutie, johon poikettiin vasta tuonnempana Julkulan haaralta. Tässä novellissa koulutytöt kiipeävät Puijon torniin. Kuva on otettu vuosina 1890-1893. Kuvattu kaupungin yli kaakkoon.
Kaarle Vuoren akvarelli Minna Canthista (1891)
Kaarlo Vuori
maalaukset
Valokuva Kaarlo Vuoren vuonna 1891 maalaamasta vesivärityöstä, jonka aiheena Minna Canth. Valokuva: Karl Jämsen
Karl Jämsen
Mynämäki
ympäristö
1990-luku
Karppinen, Anita
Mynämäen-Mietoisten ympäristönsuojelulautakunta
Laitila
Vakka-Suomen maamieskoulu
maatalousoppilaitokset
Kalanti
Karrakoski, F. M.
kylät
Malko
Karrakoski, F.M.
Jyväskylä: kaupunki, maalaiskunta: opaskartta
kartat
opaskartat
kaupungit
Jyväskylän maalaiskunta
42.4502 (YKL)
Karttakeskus
Karjala
Impilahti
perustaminen
historiikit
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR