Keitele
valokuvat
käsityöt
1940-luku
Hemmingin Kivelässä 1940-luvulla ”käsityönikkareita”, vas. suutari Pentti Hokkanen, oik. puuseppä Jaakko Hokkanen, keskellä Jaakon vaimo Lotta Anneli-tyttären kanssa.
Keiteleen kunnankirjasto
Hemmo
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehdessä 4.12.1878 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin kertomus otsikolla "Hemmo. Kertonut Wilja".
Minna Canth
Strindberg, August
Kirjastot.fi
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Julkaisu liittyy näyttelyyn Jaakko Heikkilä: Henkeviä porinoita 16.3. - 7.8.2011 (Suomen valokuvataitteen museo).
Heikkilä, Jaakko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleellä alkoi maanantaina henkikirjoitus. Vasemmalla henkikirjoittaja Jukka Uravuo, Aino Könttä ja konstaapeli Oiva Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.3.1972.
Paananen, Vellamo
henkilökuvat
Minna Canth vuonna 1884 Adéle Sallinin kuvaamana.
Adéle Sallin
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canth noin 17-vuotiaana. Kuva on otettu 1860-luvulla. Kuvaajaa ei tiedetä.
Minna Canth nuorena tyttönä Alfred Ottelinin kuvaamana,
Alfred Ottelin
Minna Canth nuorena. Kuva on otettu vuosien 1862 ja 1865 välisenä aikana. Kuvaajaa ei tiedetä.
Henkilötietoja Hyrynsalmen piirin nimismiehistä 1786-1929
Hyrynsalmi
historia
paikallishistoria
henkilöhistoria
1700-luku
1800-luku
1900-luku
nimismiehet
Tietoja Hyrynsalmen nimismiehistä vuodesta 1786 alkaen aina vuoteen 1918 saakka.
Enwald, Gustaf
Henkilötietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876
Kajaani
alkeiskoulut
koululaiset
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Tietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdissä numerot 105, 106, 107, 108, 109, 111, 112 ja 113 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin koulun entisistä opettajista n. vuosilta 1812-1918 ja ala-alkeiskoulun entisten oppilaiden myöhemmistä elämänvaiheista vuosilta 1848-1875 löytyy myös täältä: Elämäkerrallisia tietoja Kajaanin koulun opettajista ja huomattavimmista oppilaista.
Katso myös: Kajaanin kaupungin kansakoulusta ja sen ensimäisistä opettajista.
Henkilötietoja Kajaanin kaupungin vanhemmista pormestareista 1659-1821
hirstoria
1600-luku
pormestarit
Kainuun Sanomat
Kajaanin kaupungilla ei sen perustamisen, 6.3.1651, ollut ensin maistraattia eikä raastuvanoikeutta. Sen sijaan laista ja hallinnosta vastasivat silloisen Kajaanin läänin tuomari ja linnan päällikkö. Vasta vuonna 1559 määräsi kreivi Pietari Brahe, että kaupunkiin on asetettava pormestari . Tähän toimeen hän nimitti Kajaanin läänin silloisen tuomarin, Johannes Curnauviuksen. Artikkelissa kerrotaan Kajaanin pormestareista vuodesta 1659 vuoteen 1821. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 36B ja 37 vuonna 1929. Kirjoittajana G. Enwald.
Henkilötietoja Kajaanin kihlakunnan eri pitäjissä toimineista vakinaisista papeista 1590-1931
Sotkamo
Kuhmoniemi
Kuhmo
Ristijärvi (kunta)
Puolanka
Säräisniemi
Vaala
Paltamo
Suomussalmi
papit
kappalaiset
Kajaanin kihlakunnan eri pitäjissä (Kajaani, Sotkamo, Kuhmoniemi, Hyrynsalmi, Suomussalmi, Puolanka, Säräisniemi, Paltamo) vuosina 1590-1931 toimineet papit, kappalaiset ja pitäjänapulaiset. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numeroissa 94 ja 95 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald.
Henkilötietoja Kajaanin kihlakunnan eri pitäjissä viime vuosisadalla toimineista ylimääräisistä papeista
Luettelo Kajaanin kihlakunnan pitäjissä (Paltamo, Kajaani, Sotkamo, Kuhmoniemi, Ristijärvi, Hyrynsalmi, Suomussalmi, Puolanka, Säräisniemi) toimineista ylimääräisistä papeista 1800-luvulla. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 7.11.1935. Kirjoittajana G. Enwald.
Henkilötietoja Kajaanin tuomareista 1615-1928
Kainuu
Pohjois-Pohjanmaa
tuomarit (oikeus)
tuomiokunnat
Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan tuomiokuntien historiaa sekä henkilötietoja Kajaanissa toimineista tuomareista vuosina 1615-1928. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 124 ja 130 vuonna 1928. Kirjoittajana G. Enwald.
koulurakennukset
Henna-Keituri
Kattilamaja
Ensimmäinen kuva on vuodelta 1952 koulun vielä toimiessa, jälkimmäinen kuva on otettu ehkä 1980-luvulla. Koulun omistaa nykyisin Länsi-Orimattilan maaseutuseura ja paikka tunnetaan Kattilamaja-nimellä.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Henrik (Heikki) Johan Saastamoinen 80 v. 1972
Henrik (Heikki) Johan Saastamoinen 80 vuotta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.5.1972.
Porthan, Henrik Gabriel
yliopistot
historiantutkijat
filosofit
kirjastonhoitajat
kansanrunoudentutkijat
sukulaiset
julkaisut
elämäkerrat
Turku
universitet
historiker (forskare)
filosofer
bibliotekarier
folkdiktsforskare
släktningar
publikationer
biografier
Åbo
Rein, Gabriel
Turun kaupunginkirjasto
Henrik Gabriel Porthan'in muistoksi 9/XI 1889
Forsnäs, Matias Leander
kirjailijat
Pohjolais-osakunta
Renqvist
Henrik
Sortavala
seurakunnat
evankelis-luterilainen kirkko
uskonnolliset liikkeet
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Liperin seurakunnassa toimiessaan hän osoitti erinomaista intoa, mutta hänen aiheuttamansa hengellinen levottomuus loukkasi esimiehiä, ja seurauksena oli pitkällinen oikeusjuttu, vuoden virkaero ja sakot. Samalla tarkastusmatkan tehnyt Porvoon piispa Johan Molander siirsi hänet 1826 Svartholman vankilalinnoituksen papiksi, mikä käytännössä tarkoitti vankeutta. Vankeusaika merkitsi Renqvistille mahdollisuutta syventää ajatuksiaan. Hän julkaisi ensimmäiset raittiusaiheiset kirjoituksensa. 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus ja samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa pysyi kuolemaansa saakka.
Poutiainen, Paavo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 99.22 POU
Saukko
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
yläkoulu
rakennukset
pihat
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
talvi
Henrikin yhtenäiskoulun rakennusvaiheita
2020-luku
koulut
purkaminen (osiin)
rakentaminen
Henrikin koulun uudisosan tieltä purettiin yksi osio pois syksyn 2019 aikana ja vuonna 2020 uusi osio alkoi rakentumaan suotuisalla aikataululla.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Henrikin yhtenäiskoulun uudisosan rakentaminen
auditoriot
Koulun uudisosan rakentaminen eteni suotuisasti. Sisäpintojen ja kalusteiden asentamisia ym. tehtiin jo keväällä 2021. Alimmassa kerroksessa oleva auditorion, ruokasalin ja musiikkiluokan kokonaisuusuus on monipuolinen käytettävyytensä puolesta. Mm. väliseinät ovat siirrettävissä sivuun, jolloin isommankin yleisötilaisuuden järjestäminen onnistuu, pienkeittiö ison keskuskeittiön vieressä mahdollistaa tarjoilujen järjestämisen yksittäisissä tapahtumissa. Ylemmissä kerroksissa on luokkahuoneita. Avaruutta on luotu monin ikkunoin ja sivuun siirrettävin väliseinin. Tekniikkaan on panostettu koko uudisosassa ajanmukaisin ratkaisuin: ilmastointi, lämmitys, valaistus, äänentoisto, puhtaanapito, esim. valoissa on liiketunnistimet ja oppilaat kulkevat villasukin sisätiloissa.
Henrikki, Selma Annikki ja Wirma seikkailevat : kirjastonaakan siivin tarinaan
Mynämäki
Masku
Lemu
sanataide
sadut
piirustukset (taide)
naakka
kirjastot
päiväkodit
Tämä kirja toteutettiin sanataiteen keinoin Akseli-kuntien kirjastoissa; Nousiaisissa, Maskun Lemussa ja Mynämäessä. Sanataideohjaaja Veera Ruohomäki siirsi sanataiteilut ja kuvat yksien kansien väliin. Kirjan julkaiseminen oli osa Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hanketta, joka sai rahoitusta Lounais-Suomen aluehallintovirastolta. Hankkeessa mukana oli sanataideohjaaja, kuntien päiväkotien lapsia hoitajineen sekä kotiseudullisesti tärkeät paikat oppaineen. Viisivuotiaat lapset osallistuivat sanataideohjaajan ohjaamiin sanataidetyöpajoihin, joita järjestettiin samansisältöisinä jokaisessa kunnassa kolmena aamupäivänä. Apuohjaajina toimivat kirjastojen henkilökunta ja päiväkotien hoitajat. Sanataidepajoissa leikittiin sanoilla, satuiltiin, askarreltiin, kuvattiin, piirrettiin, runoiltiin ja luettiin viisivuotiaiden lasten kanssa. Päähahmoina toimivat huovutetut kirjastonaakka-käsinuket, jotka jäivät elämään kirjastoihin tämä hankkeen jälkeen.
Ruohomäki, Veera
Nousiaisten kunnankirjasto
Jaakkola, Armi
Pyötsiä, Inkeri
Toivanen, Pia
Teos on taiteilijakirja. Features objects arranged and collected by Nancy Shaver and sold in her shop in Hudson, N.Y. (WorldCat). Includes interview with Nancy Shaver by Steel Stillman.
Shaver, Nancy
Raven, Lucy
Stillman, Steel
Henry M. Stanleyn nuoruus ja ensimmäiset tutkimusmatkat Afrikan sisämaissa
tutkimusmatkailijat
Afrikka
matkat
tutkimusmatkat
sodat
väestöryhmät
arabit
kauppa
taudit
kuvitus
Stanley, Henry M.
Livingstone, David
Lagus, F. H. B.
länsimurteet
Laitila
murrekirjallisuus
kaskut
Vaajasaari, Jussi
Laitilan kustannus
Kaikkien kaskujen kertojien selvittäminen ei ollut tämän aineiston kohdalla mahdollista. Mikäli digitoituun aineistoon liittyen on tekijänoikeudellisia huomioita, olethan yhteydessä Laitilan kaupunginkirjastoon.
Arvid Järnefelt
Minna Canthin mietteitä Järnefeltin Heräämiseni-teoksesta.
M.C.
Herätysliikkeet ja seuraperinne Inarin kylissä
Törmänen
Sammuntalo
Ivalo
Veskoniemi
Inarijärvi
Kittilä
Karasjoki
Utsjoki
Koskamo, Olli
Heikki
Hilda-Maria
Aapa, Hans
Törmänen, Tuomas
Mikkonen
Puhakka, Augusti
Nykänen, Iivari
lestadiolaisuus
seurat
herätysliikkeet
saarnaajat
Niemelän, kuten muidenkin talollisten karja laidunsi kesät luonnonnityillä ja tuli vasta syksyllä pihapiiriin. Vain lehmät pidettiin yöaikana navetassa. Talon piiat ja rengit yöpyivät tallin vintillä ja navetan hinkaloissa kesäaikaan. Sunnuntait oli pyhitetty hartaudenpitoon ja silloin tehtiin vain pakolliset työt kuten karjanhoito ja ruoanlaitto. Seuroissa kulkeminen oli tavanomaista ja väki kulki viikkokausia kestäneiden seurojen perässä kylästä kylään. Aapa-Hans ja Olli Koskamo olivat vahvoja saarnamiehiä, jotka lukivat Raamattua ja selittivät tekstiä. Virrenveisuu oli suosittua. Erityisen hyvä laulumies oli Augusti Puhakka, joka kulki saarnamatkoilla Utsjoella ja Norjan puolella. Seuroja ja hartaustilaisuuksia pidettiin lähes joka talossa. Lestadiolaisuus oli vahvin herätysliike Inarin alueella. Helluntailiike rantautui Inariin vasta 1940-luvulla ja monet paheksuivat sitä, koska liikkeen jäsenet olivat kirkosta eronneita. Nuorten olisi toivottu kulkevan vain hartaustilaisuuksissa, mutta nurkkatanssit ja musiikki vetivät nuoria puoleensa. Minkäpä vanhempi väki sille mahtoi. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoren liivin aikana".
Niemelä, Mikko Enok
Luostarinen, Usko
Mannermaa: suku
Paadar : suku
herkkyys
Kertojan suvun vallitseva luonteenpiirre on aina ollut herkkyys. Suvun jäsenet ovat olleet sekä herkkiä että lahjakkaita. Varsinkin kaamos ja pimeys ovat aiheuttaneet ahdistusta. Tarinassa kerrotaan, että vanhat ihmiset ovat ennen kuolemaansa maininneet elämänsä tärkeimmäksi asiaksi rakkauden, ei materiaa.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho
valokuva
syntymäpäivät
1960-luku
Sulkavanjärvellä maanviljelijä Herman Mikkonen 60v. Vasemmalla kunnanvaltuuston puheenjohtaja Vilho Mikkonen ja oikealla kunnanhallituksen puheenjohtaja Aarne Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.3.1966.
hevonen
1910-luku
Herman Niskanen Virkkunsa kanssa 1912. Kuvaaja ei tiedossa.
Hermannin hevos- ja ulkoilupuistossa kohdataan
Rajala, Kirsi
Keuruun kaupunginkirjasto
Poikonen, Taisto
Herpmanin pojat : puhe Ketveleen patsaalla valtakunnallisilla kotiseutupäivillä 1.7.1967
Herpmanin pojat
puheet
kotiseutujuhlat
maanpuolustus
kirkonkellot
04 (ykl)
Aaltio E. A.
Tuominen, M. (kuvittaja)
Herra Hirvi kesälaitumilla : Mäntsälän kunnankirjaston kirjoituskilpailu alakoululaisille kesällä 2011
kirjastot : Mäntsälä
kirjoituskilpailut
lukeminen : kokemukset
lukudiplomit : Herra Hirvi
kirjoittaminen : luova kirjoittaminen : lapset
lukukokemukset
Mäntsälän kirjaston kesällä 2011 järjestämän lasten kirjoituskilpailun sato. Kilpailun aiheena oli ”Millainen on hyvä kirja?”, ja kysymykseen vastasi kokonaista 85 osallistujaa. Kirjoittajat lähestyivät aihetta niin lukijan kuin tekijänkin näkökulmasta.
Manninen, Riitta, toim.
Sillanpää, Leila, toim.
Loivamaa, Ismo, toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Nakkila
Herralan talo (Penttala), taustalla Nakkilan vanha kirkko. Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Klint, Kustaa Emil
Nakkilan kunnankirjasto
Herrasväkeä kahvilla Seppälän terassilla
henkilöt
kahvikulttuuri
Herrasväkeä kahvilla Seppälän terassilla. Edessä Johanna Saastamoinen ja Kerttu-täti lapsineen. Takana oikealta Toini, Suoma ja Kyllikki Saastamoinen, tunnistamaton ja Kalevi Saastamoinen. Alkuperäinen kuva Kyllikki Tossavainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Vehmaa
Rautila
Hesan teini : Helsingin teiniyhdistyksen pää-äänenkannattaja. N:o1 1960
nuoret koululaiset oppikoulu järjestölehdet nuortenlehdet 1960-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
tytöt
1930-luku
Vasemmalta Heta (9v.) ja Martta Kananen (12v.) Viinikkalan koulun portailla 1930-luvulla. Kuva Otto Kananen.
Heta Komulainen, Anni Unbomin kotiapulainen
Iisalmi
Komulainen, heta
Unbom, Anni
Iisalmen kaupunginkirjasto
asuinrakennukset
Hetejoen talo Koutajärvellä. Tiettävästi rakennettu 1870-luvulla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.1.1969.
Hetejoki. Keitele, Koutajärvi. Tila on lohkottu Lähdeahon tilasta ja ollut Hetejoen suvulla vuodesta 1919. Päärakennuksen ikä ajoittuu 1800-luvun loppupuolelle.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Suomi
sisällissodat
kansalaissota
huolto
avustustoiminta
elintarvikeapu
Sota-ajan Valistustoimikunnan julkaisu Joensuussa 1918. Se sisältää ohjeita huollosta kansalaissodassa oleville valkoisille joukoille.
Peltonen, Erkki
Hevoset
maanviljely
äkeet
Edward Weck ohjastaa hevosta "pienentämisessä" rullaäkeellä.
Hevosajelulle lähdössä Porovedellä 1940-luvulla. Ohjaksissa Katri Rytkönen vieressään Reeta Rytkönen
Rytkönen, Reeta
Rytkönen, Katri
hevosajoneuvot
kengitys
Reino ja Arvi Heiskanen kengittämässä Leksu-hevosta. Alkuperäinen kuva Taina Ratamaa. Vuosiluku ei tiedossa.
työkoneet
maatalous
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)