Puskujoki
Lemmenjoki
korukivet
korundit
jalokivet
Kultaseppä Aarne Alhonen on sikäli erikoinen kullankaivaja, ettei hän etsi Lemmenjoelta kultaa vaan korukiviä. Kesät kuluvat vanhojen kullankaivuupaikkojen seulonnassa ja kivien lisäksi jokunen kultahippukin on tarttunut lapioon. Lapin korukivistä tehdyt korut ovat aitoja, mutta hinnaltaan aliarvostettuja ulkolaisiin synteettisiin kivistä tehtyihin koruihin verrattuna. Alhonen pitää kesäisin tukikohtanaan Puskujoen kämppää.
Alhonen, Aarne
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Ikaalisten entisen emäpitäjän historia I
Ikaalinen
Kankaanpää
Honkajoki
Jämijärvi (kunta)
Kihniö
Parkano
paikallishistoriat
Alhonen, Pentti
Papunen, Pentti
Sarkki-Isomaa, Seija
Honkajoen kunta, Ikaalisten kaupunki, Jämijärven kunta, Kankaanpään kaupunki, Kihniön kunta, Parkanon kaupunki
Satakunta
historia
geologia
kivikausi
esihistoria
Huurre, Matti
Satakunnan Maakuntaliitto r. y. ja Satakuntaliitto
taiteilijakirjat
Alinari, Luca
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Hilma Alistuvan reseptivihko vuodelta 1901
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1900-luku
maatilat
ruokaohjeet
leivonnaiset
säilöntä
Hilma Alistuvan reseptivihko sisältää pääasiassa herkullisten leivonnaisten ohjeita, joita tehtiin Tappurin talossa 1900-luvulla. Hilma Alistuvasta tuli Tappurin tilan emäntä, kun hän avioitui Juho Salmelan kanssa vuonna 1902. Nykyistä Tappurin taloa (päärakennusta) alettiin rakentamaan v. 1918 ja koko tila oli aikanaan hyvin omavarainen ja se näkyy myös vihon resepteissä erilaisina puutarhasadon säilöntäohjeina, muutamia liharuokia unohtamatta. Yli sata vuotta vanha reseptivihko löytyi yläkerran seinän välistä hyväkuntoisena, kun taloon tehtiin mittavaa remonttia 2000-luvun alkupuolella nykyisen isäntäparin toimesta.
Alistupa, Hilma
Salmela, Hilma
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Alkio, Santeri
Kirjastot.fi
Santeri Alkion kirje Nykyaika-lehden toimitukselle 18.8.1898
kirjeet
brev
1898
1800-luku
1800-talet
aikakauslehdet
tidskrifter
Nykyaika-lehti
Kasimir ja Eino Leino julkaisivat Nykyaika-lehteä vajaan vuoden ajan. Kasimir toimi lehden päätoimittajana ja Eino Leino toimitussihteerinä. Lehti ilmestyi kahdesti kuussa ja esikuvana oli englantilainen Review of reviews, kansansivistykseen tähtäävä aikakauslehti. Lehdessä käsiteltiin kotimaista ja ulkomaista kirjallisuutta, julkaistiin käännettyjä artikkeleita ja erilaisia yhteiskunnallisia artikkeleita. Kasimir avasi toimittajan roolissa veljelleen monia ovia ja tutustutti tämän moniin tärkeisiin ihmisiin. --- Laihia 18/8/98. "Nykyajan" arv. Toimitus, Helsinki. Pyydän saada mukana seuraavalla kortilla ilmoituksen josko "Nykyaika" lehteä saapi vielä tälle vuodelle tilata. Wasta nyt olen ollut tilaisuudessa tutustua lehtenne muutamiin numeroihin ja huomannut sen todellakin huomattavassa määrässä vastaavan tarkoitustaan. Kun ei käsiini sattunut joutumaan näyttönumeroa, jouduin jo vuoden alussa tilaamaan niin paljon muita lehtiä etten katsonut voivani enempi rahoja tähän tarkoitukseen käyttää. Kun "Nykyaika" sitä paitsi on liijan kallis vaihdettavaksi Pyrkijään, niin tilaisin nyt kuitenki mielelläni lehtenne jos kaikki nrot ovat saatavissa. Toivottaen menestystä hyvälle yrityksellenne piirrän Kunnioittaen Santeri Alkio.
Santeri Alkion kirje Kasimir Leinolle 26.8.1898
Leino, Kasimir
Kirje Alkiolta Kasimir Leinolle, joka aikoi julkaista Nykyaika-lehdessä jatkokertomuksena runomittaisen historiallisen murhenäytelmänsä "Jaakko Ilkka". Ensimmäinen näytös ilmestyi vuoden 1898 joulunumeron liitteenä. Osa näytöksistä jäi kuitenkin julkaisematta Nykyajassa lehden lopettamisen vuoksi. --- Laihia 26/8 – 1898. K. Herra Tohtori Kasimir Leino, Hki. Arvoisasta kirjeestänne t. k. 22ltä sekä hyväntahtoisesti lähettämistänne Nykyajan numeroista pyydän lausua vilpittömän kiitokseni. Mielihyvällä täytän toivomuksenne ja lähetän jonkun kertomuksen "Nykyaikaan" kunnes saan aikaan jotain sopivaa. Näytelmäänne "Jaakko Ilkka" odotetaan uteliaisuudella ja pyydän puolestani saada onnitella Teitä että olette valinneet tuon aiheen joka epäilemättä on dr. teokselle kiitoollisimpia mitä Suomen historia tarjoaa. Jos Teillä olisi ollut tilaisuutta asettua Härmään tahi Kauhavalle joksikin aikaa oleskelemaan nyt, kun työnne vuoksi olette erityisestikiintynyt Etelä-Pohjalais-luonteisiin, niin olisitte varmaankin huomannut monta uutta näkökohtaa. Sillä minun ymmärtääkseni on E.Pj-luonne juuri noilla seuduille tyypillisin. Muuten uskallan lausua Teille yksityisen iloni siitä, että Suomen Runotar yleisesti on taasen alkanut löytää jalkainsa alle isänmaallisen pohjan. Olkoonkin että taiteen, ennen kaikkea Runottaren pitäisi olla yleismaailmallinen samalla tavalla kuin uskonto. Mutta jos Runottarella meidän aikanamme vielä ei ole isänmaallisuuden lämmin pohja jalkainsa alla, jos se haparoitsee etsien innostuksen aiheita tulee se kyllästyttäväksi ja väsyttäväksi samoin kuin uskonnollisuus joka etsii tyydytystä ulkomaisista muodoista. Toivottaen Teille onnea "Jaakko Ilkan" valmistumisen johdosta piirrä Kunnioittaen Santeri Alkio.
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 7.11.1885.
naisen asema
lehdistökirjoittelu
Minna Canth
Alma Åkermark
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 13.12.1886.
Framåt
Kirjeen ylälaitaan on painettu "Redaktionen af 'Framåt'"
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 14.1.1887.
Kirjeen yläreunaan on painettu teksti "Redaktionen af 'Framåt'".
Alma Forsbergin kirje Minna Canthille 8.12.1896.
Noveller
kirjallisuus
Alma Forsberg
Laatokan Karjala
Laatokka
Sortavala
Sortavalan seminaari
koulut
postikortit
Alopaeus, C. W.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen Lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1874—1875
Joensuu
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertotomus lukuvuonna 1874-1875. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut J. V. Johnsson.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Paino-yhtiön kirjapaino Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1877-1878
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1877-1878. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1876-1877
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus 1876-1877. Kuopion lyseon kertomuksen on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Kuopion alkeisopiston ja Joensuun ylä-alkeiskoulun vaikutuksesta... lukuvuotena 1873—1874
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Koulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Varasto – Joensuun Lyseo – 1873-1883 – 1885-1904
Painoyhtiön kirjapaino (painopaikka)
Alvar Renqvistin kirje Minna Canthille 21.1.1893.
Sylvi
näytelmät
kustannustoiminta
Kustannusosakeyhtiö Otava
Alvar Renqvist
Kirje on kirjoitettu Kustannusosakeyhtiö Otavan viralliselle kirjepaperille.
Alvar Renqvistin kirje Minna Canthille 3.10.1895.
Anna Liisa
Taiteilijaseuran Joululehti
teatteri
lehdistö
Friarn och hans wän : comedie i tre akter
Teatterinjohtaja Erik Wilhelm Djurströmin (1787 – 1841) ranskan kielestä kääntämä näytelmä.
Ancelot
Decomberousse, Alexis
Turun kaupunginkirjasto
Djurström, Erik Wilhelm
Mercator : tidskrift för Finlands näringsliv. Åbo nummer
Turku
liiketalous
yritykset
Vuosikerrat 1-4 ilmestyneet sekä ruotsin- että saksankielisinä. - Ilmestymistiheys vaihdellut. - Ylänimeke 1924 alkaen: The Trade Journal of Finland.
Anderson, Amos
Andreas Aarön kirje Minna Canthille 24.6.1891.
Andreas Aarö
Kirjepaperin ylälaitaan on painettu koristeellinen A-kirjain.
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Kannet maalattua puuta. Sivuilla sinisellä, punaisella ja mustalla painettuja symboleja ja kuvia. Serigrafiatekniikalla tehty County Mayossa Irlannissa. Numeroitu painos (49/50).
Andryczuk, Hartmut
Anna Liliuksen kirje Minna Canthille 10.4.1897.
Anna Lilius
Anna Liliuksen kirje Minna Canthille 26.11.1889.
Anna Liliuksen kirje Minna Canthille 3.8.1892.
Anna Liliuksen kirje Minna Canthille 2.6.1880.
Kirjeen loppu puuttuu. Kirjeen lähettäjä on päätelty sisällöstä ja käsialasta.
Anna Liliusen kirje Minna Canthille 18.12.1882
Anna Nygrénin kirje Minna Canthille 9.2.1893.
käännöskirjallisuus
Anna Nygrén
Anni Levanderin kirje Minna Canthille [marraskuu 1888].
Kovan onnen lapsia
Anni Levander
Kirjeessä ei ole päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirje on luultavasti kirjoitettu Kovan onnen lapsia -näytelmän ensiesityksen (9.11.1888) jälkeen.
Anni Levanderin kirje Minna Canthille [28.1.1885]
Työmiehen vaimo
Kirjeessä ei ole päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Talvisia miesten töitä Orimattilan kotitalousopistolla 1960-luvulla
työhevoset
miehet
Orimattilan kotitalousopisto
1960-luku
Annikki Puskala
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kangasniemi, paikallishistoria, kotiseututuntemus, sanonnat, muistelmat
Tekijän sanoin: "Sen, mitä "äet sano" , kirjoitan alkuperäiskielellä eli eteläsavoksi korikyläni puheenparrelle uskollisena. Pyydettäessä voin suomentaa. "
Annikki, Mirjami
lähetystyö
Huittinen -- Palojoki
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Apilisto, Seppo
Korkeakallio
Pikkukallio
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
arkeologia
Åbo
arkeologi
förhistoria
Appelgren, Hjalmar
Teos on taiteilijakirja. First published 1926.
Aragon, Louis
kartat
kaavat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
kustavilainen aika
Hämeenlinna
1700-luku
1770-luku
Arbin Axel Magnus von
Kustaa III
Hämeenlinnan kaupunki siirrettiin 1770-luvulla vanhalta paikaltaan linnan pohjoispuolelta nykyiselle paikalleen Niementaustan mäelle. Kuningas Kustaa III vahvisti vuonna 1776 uuden sijoituksen ja määräsi linnoitustoimen päällikkö Axel Magnus von Arbinin (1717–1791) laatimaan asemakaavan uudelle paikalle. Arbinin ensimmäinen kaava valmistui ja hyväksyttiin vuonna 1777. Lydiaan on digitoitu kuitenkin Arbinin toinen kaavaversio, jonka kuningas allekirjoitti 19.5.1778. Se sisältää edellisvuotiseen verrattuna joitakin muutoksia etenkin teiden sijoittelussa. Arbinin kaava on ns. ruutukaava ja sen ääriviivat ovat taitteiset niin, että kaava muodostaa vuodan muotoisen kuvion. Kaupunkia kiertää lehtipuiden rivistö ja ulompana maaston kuivattamiseksi kaivettu kanava. Kaava toteutui suurelta osin, vaikkakaan kaavan mukaisia rantakatuja, laitureita ja puuistutuksia ei koskaan toteutettu. Kaava oli voimassa aina Hämeenlinna paloon asti vuonna 1831. Arbinin asemakaava on merkittävimpiä kustavilaisen ajan kaupunkisuunnitelmia Suomessa. Alkuperäinen kaava on kooltaan 38 x 71 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Arbin, Axel Magnus von
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Pahvikoteloon sijoitettu kuvateos, jossa 20 numeroimatonta, kaksipuoleista lehteä. Numeroitu painos (166/500). Tekstitön julkaisu.
Arcangelo
Kuusan Nuorisoseuran Urheilijoiden toiminnasta
Kuusan Nuorisoseuran Urheilijat
urheiluseurat
Laukaa
Arela, Ritva
Keuruun kaupunginkirjasto
kylät
42.45 (ykl)
Petsamo
Kaakkuri
kalastus
marjanpoiminta
Haastateltava on syntynyt Petsamossa vuonna 1912 ja kotoisin Kaakkurin kylästä. Petsamossa oli hyvä asua, kalaa tuli hyvin, poimittiin marjoja ja sieniä, melkein joka talossa oli karjaa ja poroja. Norjasta saatiin muita ruoka-aineita. Kirkonmenoja oli kaksi kertaa viikossa.
Arhipoff, Agrapina
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, jossa 11 värikuvaa torijätteistä, kuvissa mm. hedelmiä ja kasviksia.
Arienti, Stefano
Ungut & Stanislaus : provgjutning, provsättning & tryckprov av typer, som nyligen skurits i officinen fritt efter deras: De sinonymis 1491 & Johnston/Prince 1912
Årlin, Richard
How the news travels - or - the shimmer that radiates the word
Teos on taiteilijakirja. Käsintehtyyn paperiin sekä läpikuultavaan suojapaperiin kääritty vihkonen, jossa 24 numeroitua, grafiikkaa ja tekstiä sisältävää kartonkista sivua.
Armes, David
Adie, Megan
Hansen, Jens Jørgen
Valentiner, Luise
Árnason, Jón Gunnar
Johan Ferdinand Canth
Minna Canth ja hänen miehensä J. F. Canth luultavasti kihlajaiskuvassaan.
Arnold Boos
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
hinnastot
luettelot
tuoteluettelot
kuvastot
puunjalostusteollisuus
Parola
1930-luku
Puunjalostusliike Aron & Railon valikoimissa oli vuonna 1931 mm. yli kaksikymmentä erilaista vaateripustinmallia, saapasrenkejä, leikkuulautoja ja pyykkipoikia.
Aro & Railo puunjalostusliike
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1931.
rakennuspiirustus
1820-luku
rakennukset
Vuonna 1824 kenraalikuvernööri Zakarevski määräsi vartiorakennuksia rakennettavaksi kaikkiin kaupunkeihin, joissa oli sotaväkeä. Rakennusten suunnittelu määrättiin intendentinkonttorin tehtäväksi. Digitoituun rakennuspiirustukseen sisältyy pienen vartiorakennuksen lisäksi tiepuomi ja vahtikoppi. Piirustus on toisinto yhdeksää eri kaupunkia varten tehdystä tyyppipiirustuksesta, jonka laati Suomen intendentinkonttorin I konduktööri Anton Wilhelm Arppe ja allekirjoitti yli-intendentti Carl Ludvig Engel. Tämä vartiotupa on ilmeisesti ollut ensimmäinen empiretyylinen rakennus Hämeenlinnassa. Rakennus muistuttaa kreikkalaista temppeliä: siinä on doorilaisia pylväitä ja päätykolmion koristeaiheena laakeriseppele. Vartiorakennus valmistui vuonna 1827 Keinusaaren kaupunginosaan, nykyisen taidemuseon pihamaalle. Se purettiin kuitenkin jo 1840-luvulla kruunun viljamakasiinien tieltä. Pieni vahtikoppi säilyi makasiinin kyljessä kuitenkin aina 1900-luvun puolelle asti.
Arppe, Anton Wilhelm
Engel, C. L.