Keitele
valokuvat
hevonen
1960-luku
Paananen, Wellamo
Kallion isäntä Pentti Saastamoinen, Pimari ja Jutta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.8.1964.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
1970-luku
Vasemmalta Vilho ja Velmer sekä Veikko ja Bitty. Hartikaisen veljekset hevosineen Koutajärven Myllyllä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.12.1975
kärryt
ravihevoset
ihmiset
rakennukset
hevosajoneuvot
Hevoskärryn kyydissä ovat Hemmi Virtanen (vas.) ja kenties Eija-Liisa Virtanen. Hemmi Virtasella oli ravihevosia, joten kuvan ratsu saattaa olla ravihevonen.
Pukkilan kunnankirjasto
Ahvenjärvi
Rahajärvi
Kirakkajärvi
Jakojärvi
Ruukinpirtti
Lapiopää
Törmänen
Huuhkaja
Jääskö, Kalle
Lantto, Antti
Nykänen, Iivari
Nykänen, Valde
Sarre, Eemeli
Korhonen
Lukkari
Tervo, Niilo
Tervo, Yrjö
Tervo, Tauno
Kiviniemi, Lauri
Mikinpetteri:, veljekset
savotat
metsätyöt
kämpät
Ahvenjärven savotalla oli kymmenen hevosta ja kolmekymmentä miestä. Maasto oli korkeaa ja vaarallista sekä hevosille että miehille. Leimikot tehtiin harvoiksi. Kaadettavat puut olivat jykevää tukkitavaraa ja vanhimmatkin, kaadetuksi määrätyt puut olivat hyvälaatuisia. Metsätyö- ja hevosmiehiä tuli savotalle Petsamosta, Sodankylästä ja Rovaniemeltä. Kesäksi hevosmiehet lähtivät muualle ja savotoille jäi vain uittomiehiä, jotka valmistelivat ja valmistautuivat tukin uittamiseen. Kämpät olivat vetosia ja kylmiä. Nurkissa petivaatteet jäätyivät, mutta kaminan lähellä nukkujat hikoilivat. Kämpällä oli hyvä kokki, joka valmisti aamiaiseksi poronkäristystä. Pitkin päivää oli tarjolla kahvia, jos ajomatka sattui kulkemaan kämpän ohitse. Törmäsestä käytiin vähän savotoilla. Ivalon ja Koppelon miehet sen sijaan kävivät ahkerasti hankkimassa lisätienestiä savottatyömailta. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoern liivin aikana".
Niemelä, Mikko Enok
Luostarinen, Usko
Hevosniittokoneella niittämässä 1940-luvulla
niitto
1940-luku
Jokikorvan monivuotinen työmies Viljami Jääskeläinen niittämässä hevosniittokoneella 1940-luvulla. Kuva Viljami Jääskeläinen.
tapahtumat
miehet
autot
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
valjaat
kulkuneuvot
kuljetuskalusto
Kaksi miestä istuu hevosen vetämissä rattaissa
Hevosvetoinen kuusenhavu- ja polttopuukuorma
henkilökuvat
Honkajoki
Hevosvetoinen kuusenhavu- ja polttopuukuorma (lamuska) (2_7 Honkajoki). Kuvan kaksi henkilöä tuntemattomia. Takana talo. Kuusenhavuja käytettiin jatkosodan aikana karjan kuivikkeina olkien sijasta. Olkia käytettiin tuolloin eläinten ruokana. Olkia silputtiin ja haudutettiin vedessä, jonka jälkeen niiden sekaan laitettiin jauhoja ja tarjottiin eläimille. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1941. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 85 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 84.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
hautausmaat
1990-luku
Hiekan hautausmaalla. Maija Paananen, Helga Tabell, Wellamo Paananen. Valokuva Veikko Tabell 5.6.1994.
1940-luvulla raunioiden päällä sijaitsi Hiekan navetta, joka paloi munkkien asuma-aikana. Kuva 17.10.1977.
asuinrakennukset
Hiekan talo Hamulassa. Kuva vuodelta 1967.
Hiekan talo ja piha heinäkuussa 1967. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.7.1967.
Hiekanajoa ja autojuttuja 1930-1950- luvuilta
Veistola, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Rantala, Hannele
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Peltomaa, Jyrki
Hietala, Mattsson, Nieminen Hämeentien varrella
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 634
Varsinais-Suomi
Laitila
kansalaissota
runot
Leppä, Viku
henkilövalokuvaus
sukset
urheilu
vaatteet
Pukkila
Torppi
1930
Valokuvassa Alli Heikkilä (Virtanen) poseeraa kuvaajalle hangella istuen. Hän on riisunut hanskansa ja koskettelee lumikiteitä. Vieressä ovat ajan mukaiset puusukset siteineen ja suksisauvat. Allin hiihtovaatteissa on erikoisia turkisyksityiskohtia. Kaulassa hänellä on huivi ja päässään virkattu tai neulottu myssy. Kuvan asetelma on hyvin taiteellinen. Ylempänä mäen päällä pilkottaa sulaa maata.
hiihtäjät
hiihto
pankit
meijerit
Pukkilan Osuuskassan rakennuksen takana ovat Erkki Laakso (vas.), Erkki Rousi ja Matti Somppi. Taustalla näkyy meijerin rakennuksia.
Keiteleen Sulkavanjärveltä Kumpuselän Petäjäkylästä hiihtäjäveljekset Aimo, Viljo ja Tapio Kaalimaa sekä poikien komea palkintokaappi. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.4.1975.
Hiihtämässä Iisalmen keskustassa 1920-luvulla
Iisalmi
1920-luku
keskustat
Iisalmen kaupunginkirjasto
Hautajoki, Heimo
palkinnot
Nujun järjestämät piirikunnalliset hiihtokilpailut. Kunnon Olavi Ikäläinen saa palkintonsa Oiva Saastamoiselta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.1.1977.
Keiteleen kunnankirjato
kilpailut
Hannu Hytönen edusti paikallisia autoilijoita Kuopion läänin taksi- ja kuorma-autoilijoiden hiihtomestaruuskisoissa Keiteleellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.3.1978.
TUL:n Savon piirin hiihtomestaruuskisoissa Keiteleen Kunnon Erkki Jurvasesta tuli kilpailujen kaksoismestari, sillä hän voitti yleisen 15km ja 30 km matkan. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.1.1978.
Pielaveden ja Keiteleen kuntien kisa. Jouko Kaihenoja lähettää Olavi Paanasen ankkuriosuudelle Keiteleen voittoisassa viestissä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.3.1971.
Hiivatehdas Osakeyhtiö Kronan Jästfabriks Aktiebolag
tehtaat
fabriker
hiiva
jäst
Mustasaari
Korsholm
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
teollisuus
industri
viinat
brännvin
yritykset
företag
Hiivatehdas Osakeyhtiö Kronan perustettiin 1910 Mustasaareen. Tuotanto käsittää paitsi päätuotetta hiivaa myöskin väkiviinaa sekä raa'assa että denaturoidussa muodossa. E. A. Piispanen Tuom. Laurell Alarik Nysten K. M. Brondin Jästfabriks Aktiebolaget Kronan grundladens år 1910 på egen mark i Korsholm. Tillverkningen omfattar förutom hufvudartikeln jäst äfven sprit i rå och denturerad form.
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
Hilda Asp
Hilda Aspin kirje Minna Canthille 28.1.1885
Työmiehen vaimo
teatteri
kirjeet
Minna Canth
Vaasan kaupunginkirjaston kirjastonhoitaja 1875-1901.
Hilda ja Filemon elivät nykyisen Peurungan paikalla
Puupponen, Hilda
Puupponen, Filemon
torpat
paikallishistoria
1800-luku
Uotinen, Lyyli
linja-autot
linja-autonkuljettajat
Hilja Lehtinen ja autonkuljettaja Tyyni Toivola sekä REO-linja-auto
sotainvalidit
85-vuotias Kumpuselän Lähdeahon vanhaemäntä Hilja Paananen tilittämässä keräyslistoja sotainvalidien viljan- ja rahankeräyksestä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.10.1972.
Hilma Alistuvan reseptivihko vuodelta 1901
Nousiainen
maatilat
ruokaohjeet
leivonnaiset
säilöntä
Hilma Alistuvan reseptivihko sisältää pääasiassa herkullisten leivonnaisten ohjeita, joita tehtiin Tappurin talossa 1900-luvulla. Hilma Alistuvasta tuli Tappurin tilan emäntä, kun hän avioitui Juho Salmelan kanssa vuonna 1902. Nykyistä Tappurin taloa (päärakennusta) alettiin rakentamaan v. 1918 ja koko tila oli aikanaan hyvin omavarainen ja se näkyy myös vihon resepteissä erilaisina puutarhasadon säilöntäohjeina, muutamia liharuokia unohtamatta. Yli sata vuotta vanha reseptivihko löytyi yläkerran seinän välistä hyväkuntoisena, kun taloon tehtiin mittavaa remonttia 2000-luvun alkupuolella nykyisen isäntäparin toimesta.
Alistupa, Hilma
Salmela, Hilma
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
hautajaiset
kirkkorakennukset
Taustalla näkyy Pukkilan vanha ruumishuone. Kuvasta on tunnistettu vaatturi Heikki Lampinen (vas.) ja Avilla Lampinen. Kuva on otettu n. 1940- ja 1950-lukujen taitteessa.
muistelmat : perimätieto : 1850-luku
maatilat : Hemmilä : Mäntsälä
Ohkola
Hilma Hemmilän kirjoittama muistelma Hemmilän kasvattitytär Lotan edesottamuksista Krimin sodan aikana. Alkuperäinen teksti on vuodelta 1929, puhtaaksi kirjoittanut Paula Hemmilä 1972.
Hemmilä, Hilma
Mäntsälän kunnakirjasto
Hemmilä, Paula
syntymäpäivät
Hilma Jämsen 80v. kirkonkylässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.6.1964.
lihanjalostusteollisuus
lihavalmisteet
makkarat
teollisuusyritykset
tuoteluettelot
Wilenius K. G.
Hämeenlinna
Vuonna 1889 perustetun K. G. Wileniuksen makkaratehtaan tuoteluettelossa on monenlaisia makkaroita ja lihatuotteita, jotka tehdas valmisti noudattaen lihan käsittelyssä "mitä ankarinta puhtautta". Wilenius kuoli vuonna 1912, jonka jälkeen hänen leskensä jatkoi yritystä. Wileniuksen makkarakauppa sijaitsi Hämeenlinnassa osoitteessa Kasarmikatu 3, myöhemmin Birger Jaarlin kadulla.
K. G. Wilenius makkaratehdas
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, [s.a.].
hinnasto
luettelot
makeiset
makeisteollisuus
elintarviketeollisuus
Pohjola-Koitto
Tunnettu viipurilainen makeistehdas Pohjola-Koitto siirsi toimintansa Hämeenlinnaan talvisodan alettua. Vuoden 1942 hinnastossa esitellään tehtaan makeisvalikoima karamelleista suklaarasioihin. Hinnat ovat Kansanhuoltoministeriön määräämiä.
Pohjola-Koitto Oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1942.
hinnastot
kuvastot
puunjalostusteollisuus
Parola
1930-luku
Puunjalostusliike Aron & Railon valikoimissa oli vuonna 1931 mm. yli kaksikymmentä erilaista vaateripustinmallia, saapasrenkejä, leikkuulautoja ja pyykkipoikia.
Aro & Railo puunjalostusliike
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1931.
kello- ja kultasepänteollisuus
Vuonna 1918 perustettu osakeyhtiö Kultakeskus valmisti kaikenlaisia hopea- ja uushopeaesineitä.
Kultakeskus oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1939.
pakkaustarviketeollisuus
Kotelo 0y
Hämeenlinnalainen osakeyhtiö Kotelo perustettiin vuonna 1921. Liikkeen toimitusjohtaja Toivo Kuusela siirtyi osakeyhtiöön Arvi A. Kariston kirjekuoritehtaan johtajan paikalta. Kotelo oy valmisti 1920–1940-luvuilla erilaisia pahvikoteloita mm. hopeaesineille ja koruille. Tämä hinnasto tuli voimaan vuoden 1941 maaliskuussa.
Oy. Kotelo
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1941.
puunjalostus
maakulkuneuvot
Tuominen K. J.
Tuulos
K. J. Tuominen valmisti Tuuloksessa ajelukärryjä.
K. J. Tuominen
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1937.
Hämeenlinnan verkatehdas
Verkatehdas
Hämeenlinnan verkatehtaan valmistamien puku- ja kappakankaiden, sheviottien ja diagonaalien ym. kankaiden hintaluettelo tuli voimaan tammikuun 17. päivänä 1938. Kansalliskirjaston pienpainatekokoelmasta on digitoitu Verkatehtaan hintaluettelo myös vuodelta 1939. Hämeenlinnan verkatehdas oli perustettu vuonna 1895 ja se oli toiminnassa aina vuoteen 1963.
Hämeenlinnan Verkatehdas Oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1938 ja 1939.
hautakivet
patsaat
kiviteollisuus
liikkeet
Sarkki F.
1927
Kivenhakkaaja Frans Verner Sarkki perusti kiviveistämön Hämeenlinnaan vuonna 1923. Sarkki valmisti hautakiviä joko oman mallistonsa mukaan tai asiakkaan piirustuksista. Sarkin kiviveistämö sijaitsi osoitteessa Turuntie 20.
F. Sarkin kiviveistämö
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1927.
Hintaluettelo = Priskurant : C. T. Ward Oy = C. T. Ward AB : ent. Suomen puutarhayhdistyksen taimitarhat = f.d. Finska trädgårdsföreningens träskolor : hedelmä- ja puistokasveja, puisto- ja hedelmäpensaita, mansikkain ja kukkientaimia y.m. = frukt- och parkträd, park- och fruktbuskar, smultron- och blomsterplantor m.m.
hinnastot prislistor taimitarhat plantskolor 1910-luku 1910-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Hintaluettelo hautakivistä ja patsaista y. m.
Heinänen Vihtori
Heinänen Viktor
1905
Viktor (Vihtori) Heinäsen kiviveistämö toimi Hämeenlinnassa vuosina 1897–1937. Kansalliskirjaston pienpainatekokoelmasta on digitoitu Heinäsen kiviveistämön hintaluettelot myös vuosilta 1909 ja 1920 sekä kaksiosainen luettelo vuodelta 1928.
V. Heinäsen koneellinen kiviveistämö
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1905. Hämeenlinna, 1909. Hämeenlinna, 1920. Hämeenlinna, 1928.
Hintaluettelo Kelloista, Sormuksista, Ketjuista, Kiikareista, Parranajokoneista, Sähkölyhdyistä, Silmälaseista, Lusikoista, Veitsistä, y. m.
Lönnrot, Leonard Albinus
L. A. Lönnrotin kello- ja sormuskauppa
myymälät
kellosepät
kultasepät
kello- ja kultasepänliikkeet
1910-luku
Kelloseppä Leonard Albinus Lönnrot (1865–1944) perusti kello- ja sormuskaupan Hämeenlinnaan vuonna 1894. Liike menestyi hyvin, ja vuonna 1912 sillä oli päämyymälä torin varrella ja sivumyymälä Raatihuoneenkadulla numerossa 36, Kirkkopuiston kohdalla. 1930-luvun lopulla Lönnrot luovutti liikkeensä kahdelle nuorimmalle pojalleen. Walter Emil ja Hannes Martti Lönnrot muuttivat 1930-luvulla sukunimensä Lerneksi. He jatkoivat isänsä kellosepänliikettä aina vuoteen 1973 asti.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1912.
Raisio
maatalous
kartanot
Raision kaupungistumisesta huolimatta merkittävää maanviljelyä harjoitetaan yhä muun muassa Hintsan kartanossa, Mahittulassa. Kuva on 1970-luvulta.
Tuominen, Martti
Raision kirjasto