rakennukset
pihat
ihmiset
tuvat
Vieno ja Aadolf Laakso Hintun tuvan pihalla. Kuva on otettu n. 1930-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Keitele
valokuvat
ammunta
1970-luku
Paananen, Wellamo
Hirvenammunnan Keiteleen mestarit Olavi Paananen (vas.) ja Hannu Hytönen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.4.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Hirvensalon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Turku
1990-luku
kirjastorakennukset
Hirvensalon kirjasto sijaitsee Hirvensalon saarella. Kirjasto jatkaa pitkiä perinteitä, sillä kirjastotoiminnan voi katsoa alkaneen jo vuonna 1897 nuorisoseuran toimesta, kun saarelle perustettiin lukutupa. Kunnalliseksi kirjasto muuttui vuonna 1934, ja se toimi alusta saakka koulun yhteydessä. Toiminta oli hetken aikaa vaarassa, sillä kirjasto tuhoutui koulurakennuksen tulipalossa 17.6.1977. Uusi kirjasto- ja koulurakennus vihittiin käyttöön 8.3.1980. Nykyinen Hirvensalon lähikirjasto toimii edelleenkin samassa tilassa samassa pihapiirissä Wäinö Aaltosen koulun kanssa. Kirjaston remontti ja tilojen laajennus tehtiin v. 1997-98. Hirvensalon kirjasto muuttaa täysin uusiin tiloihin v. 2018, kun uusi Syvälahden koulu valmistuu.
Turun kaupunginkirjasto
kilpailut
Erkki Pulkkinen Leppäselän ampumaradalla riistanhoitoyhdistysten hirvi- ja haulikkokilpailussa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.9.1977.
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Hirvihaara
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Nousiainen
Hirvijoki
2010-luku
joet
kosket
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Hirvijoen keväinen tulva, jäiden lähdön aikaan
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
tulvat
kevät
Tiihonen, Paavo
kirkot
Hirvijokimaisemaa Kirkonkoskelta kirkkoa päin.
Laiho, Taisto
syksy
talvi
lumi
2020-luku
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Hirvijoki kevyen lumipeitteen ympäröimänä
pellot
lumipeite
jokilaaksot
niityt
kirkkokunnat
Hirvijokilaakso on kulttuuriperintömaisemaa Nousiaisissa. Aluetta on hoidettu paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen johdolla yhteistalkoin sekä lampaita laiduntamalla.
Hirvijoki virtaa Nousiaisten kirkon ohi.
1980-luku
sillat
tiet
Suhteellisen pieni joki paisuu suureksi tulvien aikaan vuosittain.
Suhteellisen pieni joki muuttuu tulviessaan varsin laajaksi. Kuvissa Nummen silta ja sen lähiympäristö.
kulttuurimaisema
Hirvijokilaakso kuvattuna kirkon kävelysillalta kirkonkoskea kohden. Kutsuttu myös Kalahaudaksi.
Hirvijokilaakso ja Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko
maisema
kirkkorakennukset
tapahtumat
1960-luku
Vasemmalta Helga Ruotsalainen, Klaudia Utriainen ja Kyllikki Pulkkinen syömässä hirvikeittoa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.12.1964.
Hirvikilpailu Keiteleellä. Voittanut joukkue Vuonamon Raiku. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.10.1965
Hirvikilpailut. Vasemmalta Markku Laukkanen(?) ja Lassi Kahelin. Vuosiluku tuntematon.
rannat
Paananen, Welllamo
Hirvipeijaiset Kummunkylällä. Vasemmalta Niilo Hytönen, Onni Ruotsalainen, nimi ei tiedossa, Aulis Leinonen, Yrjö Jääskeläinen, Toivo Ikäläinen, Toini Jääskeläinen, nimi ei tiedossa, Aino Leinonen ja nimi ei tiedossa.
Hirvipeijaiset Keiteleen Kummun kansakoulussa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.12.1970.
juhlat
Kummunkylän koululla vietettiin hirvipeijaisia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.11.1975.
Kummunkylän Siirtolassa hirvipeijaiset. Vasemmalla emännät Augusta Hänninen, Hilda Nuutinen, Aino Vesterinen ja Kerttu Nuutinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.11.1967.
metsästysseurat
Vuonamon Raikun hirvipeijaiset Aholassa. Vasemmalla Senja Laukkanen ja Elina Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.10.1968.
Emännät Sanni Kolehmainen ja Hilda Jauhiainen jakamassa hirvikeittoa Vuonamon Tienhaarassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.10.1971.
metsästys
Hirviporukka Heinosen ladolla Hississä 17.10.1963. Kuvassa vasemmalta lukien: tunnistamatta, Heimo Hyrylä, Arvi Lahtinen, tunnistamatta, Arto Kataja, Urho Ollila, tunnistamatta, Robert Majakallio.
Hiski ja Aini Salomaa sekä Hiskin serkku Elsa Montonen aviomiehineen Turussa 1952.
Salomaa, Hiski
laulaja-lauluntekijät
amerikansuomalaiset
1950-luku
Hiski ja Aini Salomaan kesähuvilalla Amerikassa 1930-luvulla
Amerikka
1930-luku
Hiski ja Aini Salomaan lähettämiä postikortteja Ainin siskolle Vehmaalle
siirtolaiset
postikortit
autot
Hiski ja Aini Salomaa poseeraavat Amerikassa 1936 uuden Studebaker-autonsa kanssa. Myöhemmin Hiski tuli Studebakerin kanssa Suomeen ja möi auton kangasniemeläiselle taksinkuljettajalle.
Hiski Salomaa ja Tuija Kuusela Vehmaan Kiikoisissa 1952.
Vehmaa
vihkiparit
1910-luku
Kangasniemeltä 19-vuotias Hiski Salomaa lähti vuonna 1909 Amerikkaan siirtolaiseksi. Amerikassa Hiski tapasi vehmaalaisen Aini Saaren, jonka kanssa hän avioitui 1910-luvulla.
Hiski ja Aini Salomaa kävivät Suomessa useaan otteeseen 1930-50-luvulla tapaamassa sukulaisiaan sekä Kangasniemellä että Vehmaalla.
Hiski Salomaa Vehmaan Kiikoisissa vaimonsa Ainin syntymäkodin pihalla
Aini Saari kuoli Amerikassa 1954. Hiski tuli vaimonsa hautajaisiin Vehmaalle tuoden mukanaan Ainin tuhkan. 1956 Hiski palasi Amerikkaan tarkoituksenaan tulla sieltä Suomeen lopullisesti, mutta suunnitelmat muuttuivat kun Hiski halvaantui ja kuoli 8.7. 1957. Molempien tuhkat on laskettu Saaren suvun hautaan Vehmaan kirkkomaalle.
Hiski Salomaa ystävineen Amerikassa 1920-luvulla
1920-luku
Hiski Salomaan kotimökin riihi, jonka vierellä oli alunperin eteistila ja tupa.
riihet
Hiskias Möttö, myöhemmin Hiski Salomaa, syntyi Kangasniemellä 17.5.1891, k. 8.7. 1957 New Yorkissa.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana on avattu vanha kirja, yleissävy siniharmaa. "Kirjoissani ei ole tekstiä, mutta niitä voi 'lukea' niiden graafisen ja plastisen hahmon kautta. Pinnan rakenne ja patinoitunut väri liittyvät muistumiin ja ajan kulun teemaan" (Juha Joro). Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Joro, Juha
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Historia ja maaseutu elävät radalla Haapamäeltä Poriin
Oinonen, Lauri
Keuruun kaupunginkirjasto
Historiaa Parhalahden maamiesseurasta : laadittu Parhalahden maamiesseuran 60-vuotisjuhlaan 1989
maatalousjärjestöt
historiikit
Parhalahti
Pyhäjoki
Kippola, Silja
Kauppi, Silja
Historiallinen ja taloustieteellinen kuvaus Someron pitäjästä : väitöskirja vuodelta 1774
Somero
paikallishistoriat
taloustieteet
1700-luku
Borenius, Carl Petter
Somero-seura
Oja, Aulis (suom.)
Historiallisia muistoja Kainuussa : "Kapteeninautio" Hyrynsalmen Nuottikankaalla
Kainuu
Hyrynsalmi
Moisiovaara
historia
paikallishistoria
1900-luku
Ladau, Carl Reinhold
autiotalot
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Vuonna 1927 herättivät ihmetystä erään vanhan taloryhmän rauniot Hyrynsalmen pitäjässä. Rauniot sijaitsivat noin 10 kilometriä Hyrynsalmen kirkolta Moisiovaaran kylään johtavan maantien varrella. Artikkelissa pohditaan, kuka tämän tilan on aikoinaan omistanut ja mitä sille on tapahtunut. Entiseksi omistajaksi arvellaan Carl Reinhold "Latokapteeni" Ladauta. Artikkeli on julkaistu Kainuun Sanomien numerossa 97/1927. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Historiikki 1964-1984. Mynämäen urheiluautoilijat
Mynämäki
autourheilu
kilpa-autoilijat
Historiikin on laatinut työryhmä: Juhani Heino...ja muita.
Heino, Juhani
Mynämäen urheiluautoilijat ry.
Historiikki Lanneveden Sampo nuorisoseuran 90-vuotisjuhliin 20.-21.10.1990
Turpeinen, Anna-Liisa
Historiikki Lanneveden Sampo nuorisoseuran 90-vuotisjuhliin 20.—21.10.1990
Historisk och oeconomisk beskrifning öfwer Somero sockn med wederbörandes tilstånd.
maantiede
talous
väitöskirjat
Historiallinen ja taloustieteellinen kuvaus Someron pitäjästä
Åbo : tryckt hos Johan Christopher Frenckell.
1940-luku
kiviteollisuus
kivenlouhinta
Saksalaiset tilasivat toisen maailmansodan aikaan graniittia toimitettavaksi Berliiniin Hitlerin suunnittelemaan voitonpalatsiin. Kun sota päättyi Saksan tappioon, saksalainen omaisuus piti rauhansopimuksen mukaan luovuttaa Neuvostoliitolle, niin myös nämä kivet. Tämä urakka antoi sota-aikana runsaasti töitä vehmaankin kivimiehille. Pääsivätpä eräät kivimiehet rintamaltakin työkomennukselle, kun urakan valmiiksisaattamisella oli kiire.