Pohjois-Karjala
Kesälahti
rakennukset
kirjastot
Kirjastotarkastaja Ilmi Järvelin (kuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Maamme vanhin tuottajayhdistys 75 v. - Huittisten tuottajilla juhlavuosi
Huittisten Maataloustuottajain yhdistys
MTK Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Kirra, Seppo
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 18 kuvasivua haitarikirjana narulla suljettavassa pahvikotelossa, silhuettikuvissa saksankielinen teksti. Numeroitu painos (28/32).
Kiss, Ilona
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
naimakaupat
oikeudenmukaisuus
perinnöt
väkivaltaiset tapahtumat
Kivi, Aleksis
Kirjastot.fi
auktoriteetti
itsenäistyminen
kapinointi
ristiriidat
suomalaisuus
Karstulan Yhteiskoulun perustamisesta 50 vuotta
Kivi, Helinä
Keuruun kaupunginkirjasto
Untamalan "Kalevanpojan viikatteentikku"
Varsinais-Suomi
Laitila
esihistoria
arkeologia
hautausmaat
Untamalan kirkko
Ilmestynyt lehdessä Kotiseutu 1952, s. 161-164.
Kivikoski, Ella
paikallishistoriat
historia
Koivisto, Olavi
Julkaisija: Laitilan kunnan ja seurakunnan asettama historiatoimikunta.
Lauttakylän Pyry
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Kivimäki, Jukka
urheiluseurat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Anteckningar om Nord-Karelska frikorpsernas företag, 1808 : föregångna af ett försök till framställning om dessa korpsers uppkomst och öden
sodat
maanpuolustus
1700-luku
1800-luku
Suomen sota
Tiainen
Olli
Kirja kertoo 1700-luvun sodista, jotka koskettivat myös Pohjois-Karjalaa sekä vuoden 1808-1809 Suomen Sodasta Ruotsin ja Venäjän välillä. Rajakapteeni Olli Tiaisen toiminnasta kerrotaan.
Kivinen, K. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.5 KIV
G. W. Edlunds förlag
Torpista tietokoneille : Sälinkään kyläkirja 2011
kylät : asukkaat : historia : Mäntsälä : Sälinkää
muistelmat : Sälinkää
elämäkerrat : Sälinkää
Digitoidusta teoksesta on tekijänoikeussyistä jätetty pois yksi painetussa teoksessa mukana ollut teksti. Painetun kirjan saa lainaan kirjastosta.
Kivinen, Kirsti toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 1 : Elantoa kullankaivuulla
Ivalojoki
Härkäselkä
Keinokuru
Ritakoski
Tolosjoki
Vaskissuvanto
Kultala
Akujärvi, Reeti
Kivekäs, Heikki
Pehkonen, Bernhard
Hirvasvuopio, Niila (Hirvas-Niila)
Jussa-Pekka kaivoi kultaa v. 1916 Ivalojokivarressa aluksi omatoimisesti. Siihen aikaan Heikki Kivekäs toimi venäläisrahoitteisena yrittäjänä alueella ja Jussa-Pekkakin siirtyi kavereinen yhtiön leipiin. Kivekkään yhtiö rakennutti aluksi kammeja ja myöhemmin myös kultakämppiä Ritakosken niskaan. Rakennustyömailla oli paikallisia työmiehiä Ivalosta ja lähialueilta. Koneiden kuljettaminen kultamaille oli oma operaationsa. Kertoja kuvaa miten Locomo -höyrykone kuljetettiin hevosvoimin jokivarteen.
Kiviniemi, Jussa-Pekka
Lehtinen, Reino
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 2 : Parhaat kultapaikat
Auskuttivaara
Kuivakuru
Moberginoja
Sotajoki
Kerkelä, Henry
Puhakka, Augusti
kulta
kullankaivu
kullankaivajat
Ivalo-yhtiö
Ivalojoki Oy
Parhaaksi kullankaivuupaikaksi osoittautui Moberginoja, josta tuli kesän palkka. Kuivallakurulla yksityiset kaivajat toimivat myös Ivalojoki Oy:n leivissä. Laaniojan Kuivakuru oli ja olisi edelleen hyvä kultapaikka, toteavat vanhat kultamiehet. Paikan ongelmana on kullan erottelussa tarvittavan veden saanti.
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 3 : Ritakosken kämppä
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
Ritakosken kämppä
Kertoja ja haastattelija muistelevat minkälainen Ritakosken kämppä oli aikoinaan. Ruokaolot paranivat kun Kivekäs palkkasi Ritakosken kämpälle kokiksi Ruottalan Hildan.
Aurinkolaivan liikennöinti Inarijärvellä 1950-luvulla
Inarijärvi
Koppelo
Inarin Kirkonkylä
Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
Aurinkolaiva
Suomen Matkailuliitto
sisävesiliikenne
laivat
matkailu
Suomen Matkailuliiton omistama Aurinkolaiva liikennöi 1950-luvulla muutaman vuoden Inarijärvellä Koppelon ja Inarin kirkonkylän välistä reittiä. Laiva oli vastaavankokoinen kuin sisämaassa liikennöivät laivat yleensä olivat, n. 30 metriä pitkä ja 7 metriä leveä. Kapteenina toimi Koppelossa asuva Matti Kiviniemi (Junnu-Matti), jonka rannasta laiva liikennöi. Matkustajat tuotiin ja haettiin linja-autolla. Laivassa oli anniskeluoikeudet ja tarjoilija, joka huolehti matkustajien viihtyvyydestä. Kertojan appikukko, Matti Kiviniemi, osallistui kunnallispoitiikkan ja oli mukana "karvalakki lähetystöissä", jotka kävivät Helsingissä hoitamassa Inarin asioita.
Kiviniemi, Martta Pauliina
Vaattovaara, Merja
Kuttura
Ivalo
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
Magga, Antti
Mikkola, Juhani
Pikku-Mikkinä tunnettu Mikko Kiviniemi taisi monet silmänkääntötemput. Hän onki ahvenia kellarin luukusta ja sai piimän virtaamaan kamarin ovesta. Hän kiipesi heittämäänsä köyttä pitkin ilmaan, ainakin ihmiset näkivät tapahtuman hetken aikaa näin. Hän hauskutti lapsia viulunsoitannalla ja teki monta muuta taikatemppua. Pikku-Mikin poika muistelee ja hämmästelee isänsä tempauksia. Hän kertoo isän oppineen silmänkääntötaidot suomalaiselta ammattitaikurilta, joka saapui ketunpyyntiin paikkakunnalle. Pikku-Mikki ei suostunut opettamaan taitojaan jälkipolvelleen.
Kiviniemi, Osmo
Mansikka-Aho, Vilho
postitoimipaikat
Kleemola, Elma
Nakkila
Herralan talo (Penttala), taustalla Nakkilan vanha kirkko. Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Klint, Kustaa Emil
Nakkilan kunnankirjasto
tehtaat
J. W. Suomisen vuonna 1908 rakennettu nahkatehdas. Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
koulurakennukset
kansakoulu
ihmiset
Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
1920-luku
Tehdasaluetta n. vuonna 1920. Vasemmalla asuinrakennus (1913), myöhemmin konttori. Tehdas/nahkimo (1908-1926) ennen viimeisintä laajennusta sekä varasto (n. 1916). Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Stockholmsspelet : dikter, dagbok, events 1961-66
Klintberg, Bengt af
Knuutti, Pekka
Teos on taiteilijakirja. Tekijä on koostanut tätä kirjaa 16 kappaleen uniikkisarjan. Teos on käsin sidottu, painettu teksti- ja kuvamateriaali. Xerox-paperi, sekatekniikka. Teoksen lähtökohtana on kuuden taiteilijan kokeellinen taideprojekti Tampereella Galleria Rajatilassa 2001-2002.
Knuuttila, Visa
Koidula, Lydia
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia I
Eura
Eura -- Honkilahti
Euran, Honkillahden ja Kiukaisten kuntien historiatoimikunta
Raisio
näytelmät
rautatieasemat
rautatieliikenne
asemanseutu
Raision tehtaat
kylämatkat
Raision historiallinen asemanseutu on monin tavoin vaikuttanut Raision kehitykseen. Asemanseutu syntyi rautatien myötä 1920-luvulla. Rautatieasema keräsi ympärilleen asutusta, palveluja ja teollisuutta. Se mahdollisti muun muassa paikkakunnan merkittävimmän teollisuuslaitoksen Raisio Yhtymän perustamisen vuonna 1942 Oy Vehnä Ab:n nimellä. Kirkonseutu oli pitäjän keskus, mutta asemanseudusta kehittyi Raision toinen keskus. Asia oli näin vielä 1950-luvulla, jolloin rautatien merkitys oli Raisiossa suurimmillaan. Seuraavalla vuosikymmenellä paikallisjunien matkustajaliikenne alkoi vähetä huomattavasti päättyen Turku-Naantali rataosuudella vuonna 1972. Sen myötä aseman ennen niin vilkas elämä alkoi hiljetä. Nykyään Raision aseman kautta kulkee säännöllisesti ainoastaan tavaraliikennettä. Vuoteen 2008 saakka se työllisti vielä junansuorittajan, jolloin tämä rataosuus liitettiin kauko-ohjauksen piiriin. Raision kaunis asemarakennus ei kuitenkaan jäänyt kylmilleen, vaan sille koitti uusi aika kesällä 2010 sen siirryttyä yksityisomistukseen.
Koivisto, Altti
Petander, Nina
Raisio-Seura ry.
kaupunginosat
Pasala, Euroopan kaunein paikka– muisteludraama herättää eloon Pasalan pientaloalueen rakentamisen ja elämänmenon 1940-luvulta 1960-luvulle. Turussa oli sotien jälkeen runsaasti töitä, ja monet maaseudulta töiden perässä tulleet asettuivat asumaan Pasalaan. Raision ensimmäisen omakotiyhdistyksen perustaminen vuonna 1957 oli osoitus pasalalaisten hyvästä yhteishengestä. Huvitilaisuudet läheisellä Raision työväentalolla tarjosivat virkistystä ja vaihtelua arkiselle aherrukselle. Kaikessa mukana ollut Pasalan suuri persoonallisuus Väinö Petänen teki muun muassa arvokasta nuorisotyötä järjestämällä alueen lapsille monenmoista toimintaa. Tästä kiihkeästä elämänmenosta kertoo draamateksti tapahtumien yltäessä aina 1970-luvulle, jolloin sai alkunsa Korroosio-yhtyeen tarina. Kaikkea tätä täydentää ansiokkaasti Aimo Ruisniemen lapsuudenvuosien muistelus Räsä Pasala.
Kaanaa
Raision Loimu
Sukkuu niinku Kaanaa keskenään –muisteludraamassa tehdään aikamatka Kaanaaseen ennen ja jälkeen Nesteen öljynjalostamon rakentamisen. Eristyksissä olleelle Kaanaanmaalle merkitsi valtavaa muutosta jalostamon ja sinne Raisionlahden poikki johtavan tien ja radan rakentaminen 1950-luvun puolivälissä. Ennen Nesteentietä kaanaalaiset olivat kulkeneet Raision keskustaan Paikkarin kautta. Hiljainen elämänmeno vilkastui monin tavoin vuonna 1957 toimintansa aloittaneen Neste Oy:n tuomien uusien työpaikkojen myötä. Asukasmäärän voimakkaan kasvun vuoksi alueelle perustettiin uusia palveluja ja kansakoulua oli laajennettava huomattavalla uudisrakennuksella. Urheiluinnostuskin alkoi saada jalansijaa entistä enemmän, kun Kaanaan kyläseurana alun alkaen toiminut Raision Loimu perustettiin. Kaikesta tästä kertoo draamateksti, jonka tapahtumat yltävät 1900-luvun alusta vuoden 1976 Montrealin olympiakisoihin.
1970-luku
kaupungit
kaupunkimatkat
Raision kaupungin 40-vuotisjuhlavuoden 2014 kunniaksi toteutetaan viime vuosien kylämatkaesitysten hengessä näytelmällinen aikamatka 1970-luvun Raisioon. ”Elämää suuressa risteyksessä” –esityksen pääosassa on kaupungiksi tullut Raisio kuuluisuuksineen ja ilmiöineen – unohtamatta kirkonrakentajia Killiä ja Nallia. Kylämatkan sijasta onkin oikeampaa puhua kaupunkimatkasta.
Satavuotinen kaari : Raision Kuula 1909-2009
järjestöhistoriikit
Raision kuula
Tuominen, Okko
Koti Raisiossa, juuret Karjalassa : Raision Karjalaseura ry. 1959-2009
karjalaiset
siirtolaiset
siirtoväki
Raision Karjalaseura
Kotisatama Raisiossa : Raision Veneseura ry 1970-2010
veneily
veneseurat
Raision veneseura
Kauniisti kotiinpäin : paikallishistoriaa, juttuja ja muisteluksia Raisiosta
Ritalahti, Oiva
Raision yhteiskoulu
keskiaika
paikannimet
Raision kaupungin julkaisuja, ; 2001, 2.
Raision kaupunki
Raninen, Sami
Ermala, Yrjänä
Kaunis on Suomi Raision kohdalta : juttuja ja muisteluksia Raisiosta
kaskut
Lukuvuosia ja vuosilukuja : Raision yhteiskoulusta Raision lukioon 1957-2012
Raision lukio
yhteiskoulut
oppikoulu
yksityiskoulut
kouluhistoriikit
koulut
Raision kaupungin sivistyskeskus
Loimu Raisiosta : Raision Loimun ensimmäiset 50 vuotta
lentopallo
Raision Loimun tarina Kaanaan kyläseurasta yhdeksi Suomen maineikkaimmista lentopalloseuroista on vertaansa vailla. Vuonna 1958 perustettu Loimu alkoi panostaa tosissaan lentopalloon 1970-luvun alkupuolella nousten keväällä 1977 mestaruussarjaan. Siitä lähtien Loimu on pelannut yhtäjaksoisesti pääsarjatasolla. Näiden vuosien aikana se on voittanut kuusi kultamitalia, kaksi hopeamitalia ja kuusi pronssimitalia sekä kertaalleen Suomen cupin. Seuran historia ei ole kuitenkaan ollut pelkkää menestystä, vaan mukaan on mahtunut myös epäonnistumisia ja vastoinkäymisiä. Maamme suurimpiin lentopallon erikoisseuroihin lukeutuvan Loimun toimintaan kuuluvat myös naislentopalloilu, seniorilentopalloilu sekä vahva junioritoiminta. 50-vuotiaan Raision Loimun oranssisydän sykkii voimakkaana.
Urheiluseura Soukkion Jyske Ry. 70 vuotta 8.7.1983
urheiluseurat : Mäntsälä : Soukkio
järjestötoiminta
urheilu
paikallishistoriat : järjestöhistoriikit
Koivisto, Kauko
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II
Kiukainen -- Panelia
Honkilahti
Lemmenjoki
muistelmat
Katkelmia kullankaivajien haastatteluista vuodelta 1982. Unto Koivunen tarinoi platinahipusta, Niilo Ranttila Lemmenjoen kullan löytymisestä, Heikki Kokko, Niilo Raumala ja Heikki Pihlajamäki muistelevat elämää Lemmenjoen kultakentillä. Muistoissa vilahtelee myös Petronella. Lopuksi kuullaan Esa Kujalan ja Hanski Aaltion esittämä laulu "Miessinmaan kuvernöörin pyöräretki"
Koivunen, Unto
Ranttila, Niilo
Kokko, Heikki
Raumala, Niilo
Pihlajamäki, Heikki
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Kojo, Anssi
Kokkinen, Olavi
espanjantauti
kurkkumätä
kuristustauti
tartuntataudit
Inarissa niinkuin muuallakin Suomessa raivosi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa monia tartuntauteja, joihin kuoli paljon väkeä. Maria Kokko jäi ainoana lapsena eloon seitsenhenkisestä sisarusparvesta. Muut kuolivat joko kuristustautiin tai espanjantautiin. Espanjantaudin aikaan v. 1920 Inarissa oli jo lääkäri, mutta tautiin ei ollut lääkettä. Tautia yritettiin parantaa pirtulla sekä polttamalla tervaa ja paloöljyä. Epidemiatalvi oli erityisen kylmä ja runsasluminen muistelee Maria Kokko.
Kokko, Maria
Heinonen, Eeva
Laukaan viljamakasiini- jäänne pitäjänhallinnon ajalta
Kokko, Pentti
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuu
tyttökoulut
toimintakertomukset
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1932-1933.
Kokkonen, Aatu
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1934-1935
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1934-1935.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1933-1934.
Pielisen ympäristön asutus : kotiseutukuvaus
Pielinen
Pielisjärvi
asutushistoria
asukkaat
suvut
sukunimet
henkilönnimet
kylät
1600-luku
Kirja kertoo Pohjois-Karjalan asutushistoriasta 1500-luvulta 1700-luvun alkupuolelle, lähinnä Pielisen vesistöalueen ympäristöstä. Se käsittää Pohjois-Karjalan pohjoisosan. Kirjassa kerrotaan suvuista, jotka asuttivat alueen kyliä.
Kokkonen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 KOK