Solojärvi
Talvitupa
Jefremoff, Irja
Kela, Pirkko
Portti, Risto
Kiviniemi, Santeri
Kiviniemi, Ville
lakot
ammattiyhdistystoiminta
Yleislakon aikana 1949 Ivalossakin liikehdittiin maalaamalla mielenosoituksellisesti rikkurin hevonen. Solojärven savotan aikana 1952 jouduttiin peräämään palkkasaatavia. Savotoiden johtajien äkkinäisyydestä johtuen työmaalla harrastettiin vilunkia ja savottamiehiltä jäi palkkoja saamatta. Saatavia yritettiin periä konkurssiin ajautuneelta yhtiöltä. mutta siihen tarvittiin takauksia, joita ei ollut aivan helppoa saada. Työntekijöitä alettiin kouluttaman ammattiyhdistystoimintaan järjestämällä kursseja ja muuta koulutusta. Tietämystä saatiin lisää, kun kuntaan palkattiin taloustoimeen henkilöitä, joilla oli ay-osaamista.
Kola, Oiva
Mansikka-Aho, Vilho
Kolu, Lassi
Keuruun kaupunginkirjasto
maatilat
paikallishistoria
Laukaa -- Kuusaa
Kolu, Lauri
Kuusaan Hänniset 200 vuotiaita kanta-asukkaita
Komonen, Raija
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1932-1933.
Könönen, Aulis V. A.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Pohjois-Karjala
kalastus
kalastuspaikat
vesistöt
verotus
historia
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Kalastuksesta perittiin veroa kruunulle Pohjois-Karjalassa. Julkaisussa kerrotaan kruununkalastuksen tilanteesta 1500-, 1600- ja 1700-luvulla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KÖN
Suomen kalastusyhdistys
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
Kevättervehdys : runo Pohjois-Karjalan kansanopistojuhlassa
tapahtumat
kansanopistot
runot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Rahaa tarvittiin kuitenkin edelleen toiminnan kehittämiseen. Järjestettiin erilaisia tilaisuuksia ja kansanjuhlia varojen keräämiseksi. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Rahoituksen edistämiseksi päätettiin järjestää suuret laulujuhlat Joensuun Ilosaaressa. Tahvo Könösen idea toteutettiin, ja kansanopistojuhlat pidettiin 22.-23.6.1897. Hän kirjoitti tilaisuuteen juhlarunon nimimerkillä Teppo K., jota nimimerkkiä hän käytti. Tahvo Könönen (1864-1922) toimi Karjalattaren päätoimittajana 1890–1893. Hän erosi tehtävästä linjaerimielisyyksien vuoksi ja oli sitten perustamassa Pohjois-Karjala -lehteä. Könönen palasi Karjalattaren päätoimittajaksi uudelleen 1907 ja jatkoi siinä tehtävässä aina vuoteen 1916 saakka. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähteet: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Wikipedia
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2
Pielisen varrelta : runo Joensuun kaupungin puolivuosisataisjuhlassa 29 p:nä marrask. 1898
juhlavuodet
juhlat
Joensuun kaupungin 50-vuotisjuhlat olivat 29.-30.11.1898. Joensuun lyseolla vietettiin juhlaa, jonka ohjelmassa oli mm. Tahvo Könösen nimimerkillä Teppo K. kirjoittama juhlaruno. Runon esitti K. W. Relander.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 KÖN
Äänne- ja muoto-opillisia tutkimuksia Pälkijärven kielimurteesta
Laatokan Karjala
Pälkjärvi
murteet
itämurteet
kielentutkimus
Pälkjärven murretutkimus on Tahvo Könösen tekemä. Hän oli itsekin syntynyt Pälkjärvellä 6.3.1864. Pälkjärven murre kuului itämurteisiin, tarkemmin itäisiin savolaismurteisiin eli Pohjois-Karjalan murteisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 87.4 KÖN
Kuopion isänmaallinen seura
Juhlaruno : Raittiuskokous 1913 : Soi, kantele
raittius
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Könönen, Teppo
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
K. F. Kivekkään kirje Minna Canthille 12.7.1887.
Hanna
kustannustoiminta
kirjeet
Minna Canth
Konrad Fredrik Kivekäs
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. "Piirustuksellinen maailmanympärimatka, kirjan piirustukset kuvaavat rantakivikkoa ja vapaita viivaimprovisaatioita"(Tero Kontinen). Käsinsidottu kirja, kansikuva etelänapa-alueen kartta, takakansi pohjoisnapa. Tussi- ja guassipiirustuksia. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Kontinen, Tero
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
rakennuspiirustus
rakennukset
asuinrakennukset
puurakennukset
aidat
portit
Hämeenlinna
Kauriala
Erottajakatu 10
1910-luku
Hämeenlinnan entisen alakouluseminaarin, nykyisen opettajankoulutuslaitoksen ja vanhan hautausmaan väliin jääviä kortteleita Kaurialassa kutsutaan Alasen kaupunginosaksi. Alasen alue on yhtenäinen 1900-luvun alun puutaloalue, joka on saanut nimensä rakennusmestari V. Fr. Alasen mukaan.
Kontio, Kalle
Konttila, Seija
Rate, Kirsti
Ferd. Koposen kirje Nykyaika-lehden toimitukselle 17.8.1898
brev
Nykyaika-lehti
Palokki 17.8.98 Nykyajan toimitus Helsinki Tänään saapui 13–14 N:o kaksi vuosikertaa, vaan 10 N:o ei ole saapunu kuin 1si kappale. 11–12 numerot ovat kerrassaan saapumatta. Pyydän arv. Toimituksen ensitilasuudessa lähettämään puuttuvat numerot. Piirrän kunnioituksella Ferd Koponen Osote Kuopio Palokki
Koponen, Ferd.
Kertomus Uudenkaupungin raittiusseura "Kasvi 1:n" toiminnasta vv. 1883-1913
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Raittiusseura Kasvi
järjestöhistoriikit
raittiusseurat
sosiaalipolitiikka
Koppinen, Yrjö Hesekiel
Kekkonen, Urho
Kekkonen, Sylvi
Korhonen, Aino
Raisio
1980-luku
yhtyeet
harjoitustilat
SIG:in ja muiden raisiolaisyhtyeiden kasvualusta oli koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari ja Raisrockit paikallisen luovuuden voimannäyttöjä. Lukion urheilukentän päädyssä sijaitseva koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari on ollut bändien harjoitustilana vuodesta 1976 lähtien. Kuvassa Pepe Le Moko harjoittelemassa Pommarissa vuonna 1986.
Korhonen, Arto
Raision kirjasto
Lemmenjoki
Miessi
Jäkäläpää
Morgamoja
Kotaoja
Sotajoki
Kulta-Korhonen
Kultakullervo
Kokko, Heikki
Pellinen, Jukka
Isola, Jaakko
Siponen, Heikki
kullankaivu
konekaivu
Kullankaivaja Matti Kullervo Korhosen haastattelu Tukholmassa kesällä 1981 hänen urastaan kullankaivajana Lemmenjoella, kaivinkoneen hankkimisesta, velkaantumisesta ja sen jälkeisistä seikkailuista maailmalla.
Korhonen, Matti Kullervo
Timonen, Martti
Kuninkaisten koulutus- ja kulttuurikeskus - Sijoitus tulevaisuuteen
koulutuskeskukset
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Korpela, Aarno
Laukaa
Laukaan joulu
joululehdet
aikakauslehdet
Korpela, Arja
Suomen Pacific-rautatie : Keski-Suomen poikkiradan edullisin kulkusuunta Pohjanlahden rannikolta Karjalaan : ammattimiesten lausuntojen perusteella 1930
rautatiet
järnvägar
suunnitelmat
planer
Vaasa
Vasa
Härmä
Lappajärvi
Kuopio
Ilomantsi
1930
Johdanto I. Pohjanmaan-Savon poikkiradan alkuhistoria II. Esitys ratasuunnan Vaasa-Härma-Lappajärvi-Alapitkä rakentamisesta III. Keski-Suomen poikkirata eli Suomen Pacific-rautatie IV. Miksi Vaasa poikkiradan päätepisteeksi? V. Vaasan satamain kehitysmahdollisuudet poikkiradan valmistuttua VI. Mernrannikko ei nouse enää Vaasan seutuvilla VII. Miksi ei Seinäjoki sovi poikkiradan päätepisteeksi VIII. Vimpelin kalkkivuorten rikkaudet maatalouden ja rakennusteollisuuden hyödyksi IX. Miljaardit uinuvat Keski-Suomen poikkiradan varsilla käyttämättömina metsävaroina X. Vaasan-Härmän-Lappajärven rautatieosan kannattavaisuuslaskelma XI. Valtion uuden ratapihan merkitys Vaasan Klemettilässä poikkiradan liikenteelle XII. Vaasan-Härmän-Lappajärven radan erinomaiset rakennusedellytykset XIII. Miten Savon ja Karjalan radat on yhdistettävä edullisimmin jatkumaan Pohjanmaalle? XIV. Vaasan satamat - Vaskiluodon ulkosatama - Sokeritehtaan satama - Öljysatama Porvarinsaarella - Sisäsatama XVI. Ykspihlajan satama XV. Leppäluodon (Ahlholman) satama XVII Kaskisten satama XVIII. Kristiinan satama XX. Suomen ensimäinen Pacific-rata XXI. Poikkirataa rakentamassa Kartta: Poikkiratasuunta
Korpela, T. J.
Korpela, Toivo Jalmari
Vaasan-Härmän-Lappajärven rautatiekomitea
Vaasan Kirjapaino
Runosmäen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Turku
sivukirjastot
Runosmäen kirjasto aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1977 Turun kuudentenatoista sivukirjastona. Runosmäki on Turun suurimpia lähiöitä.
Korpinen, Antti
Turun kaupunginkirjasto
Keisarin kalaasien synty, organisaatio ja pr-arvo
paikallishistoriat : Mäntsälä
järjestöt : suhdetoiminta
matkailukohteet : kartanot : Sälinkään kartano
autonomian aika : 1800-luku
Porvoon valtiopäivät : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Sirpa Koskenheimon vuonna 1989 kirjoittama kuvaus Keisarin Kalaasien synnystä ja merkityksestä Mäntsälälle. Mukana on sekä käsin kirjoitettu alkuperäinen teksti että puhtaaksi kirjoitettu versio.
Koskenheimo, Sirpa
Mäntsälän kunnankirjasto
Keisarin Kalaasit v. 1989 Sälinkään kartanossa : kuvia
pidot : Keisarin Kalaasit
valokuvat
Suomi-kuva
isänmaallisuus
kaipaus
luonto
mytologia -- antiikki
vuodenajat
Koskenniemi, V. A.
Kirjastot.fi
kuolema
nuoruus
hautausmaat
Hintsan kartano oli kauppias Matts Cavenin omistuksessa vuodesta 1797 vuoteen 1831. Hän rakennutti tilan nykyisen päärakennuksen vuonna 1827. Perimätiedon mukaan uusklassilliseen tyyliin rakennettu päärakennus on C.L. Engelin suunnittelema. Caven rakennutti myös yksityisen hautakappelin Raision kirkkomaalle vuonna 1814. Vuodesta 1880 sitä käytettiin ruumishuoneena ja 1990-luvulla kappeli sisustettiin uurnien säilyttämistä varten. Tuhkaamisen jälkeen uurnat säilytetään kappelissa ennen maahan siunaamista.
Koskensalo, Timo
hautamuistomerkit
patsaat
Jääkärieversti Heikki Nurmio (1887-1947) oli Raision kirkkoherran rovasti Henrik Nurmion poika. Vuonna 1916 Nurmio liittyi kuuden muun raisiolaisen nuoren miehen lailla Saksassa perustettuun jääkäripataljoonaan. Heikki Nurmion kirjalliset kyvyt tulivat esille jo Saksassa, sillä hänen kynästään ovat lähtöisin Jääkärimarssin sanat. Nurmio loi sittemmin elämänuran sotilaana yleten everstiksi. Nurmion kirjalliseen tuotantoon kuuluvat mm. Aarne Mustasalon nimellä kirjoitetut kolme nuortenromaania Jokikylän poikien seikkailuista. Sarjan aloittanut Jokikylän pojat (1923) kuvaa raisiolaisten poikien puuhia aurinkoisena suvena 1900-luvun alussa. Nurmio kuoli 22. heinäkuuta vuonna 1947 ja hänet on haudattu Raision kirkkomaalle. Heikki Nurmion patsas pystytettiin Vartiovuorenmäelle vuonna 1962.
Koski, Kylli
taiteilijat
muistelmat
lapsuus
Karstulan esihistoriasta : esihistoriallinen vaihe
Koski, Pekka
Eräkausi ja pysyvän asutuksen syntyminen Karstulaan
Peurunka : yli kaksikymmentä vuotta toimintaa kansanterveyden hyväksi
Koskinen, Hannu
Koskinen, Helinä
Sairio
Rautatienkatu 66
Sairion vuokratontin nro 27 rakennuksen on suunnitellut rakennusmestari K. B. Koskinen, joka piirsi suuren osan Hämeenlinnan vuokratonttialueiden rakennuksista 1910- ja 1920-luvuilla. Tontille 27 piirretty rakennus on pohjakaavaltaan ns. nelihuoneplaani, joka oli hyvin tavallinen varattoman väestön asunnoissa. Sairion talossa neliön muotoinen rakennus on jaettu neljään osaan siten, että rakennus koostuu kahdesta huoneen ja keittiön käsittävästä huoneistosta kuisteineen. Ajan puutaloarkkitehtuurille on tyypillistä kolme laudoitusvyöhykettä julkisivussa ja räystäästä ulkoneva frontoni ikkunoineen. Tampereen teknillisessä koulussa opiskellut Kaarlo Botvid Koskinen tuli Hämeenlinnaan vuonna 1911 ja toimi Hämeenlinnan kaupungin rakennusmestarina vuoteen 1925. Koskinen suunnitteli Hämeenlinnan aikanaan erityisesti puisia asuinrakennuksia ja teki muutospiirustuksia vanhoihin rakennuksiin. Persoonallisessa suunnittelutyössään hän yhdisteli usein vapaasti piirteitä eri tyylikausista, esim. klassismista ja jugendista.
Koskinen, K. B.
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Koskinen, Olavi
Teos on taiteilijakirja. Liittyy piirrosnäyttelyyn Kuvataideakatemian galleriassa 9. - 20.5.2001. Taiteilija jakoi näyttelyluetteloa ilmaiseksi kävijöille. Omakustanne, pieni painos. Teoksen kannessa ei ole nimeä, sillä "alussa oli sana", kuten taiteilija on asian perustellut.
Koskinen, Pentti Otto
Koskinen, Teuvo
Koskinen, Uuno
Koskinen,Teuvo
Laukas oli balttiasuttajien suurpitäjä : erilainen näkemys Laukaan nimistöhistoriasta
asutus
asutushistoria
paikannimet
sukunimet
etymologia
teoriat
88.29 (ykl)
Kosonen, Ilmari
Laukaan nimistö : kivikautista, balttikautista ja muinaissuomalaista paikannimistöä