Ida Aalberg-Kivekkään kirje Minna Canthille 23.5.1893
Sylvi
kirjeet
teatteri
Minna Canth
Ida Aalberg-Kivekäs
Kirjeessä Aalberg-Kivekäs pyytää lupaa omalle teatteriseurueelleen esittää Canthin Sylvi-näytelmää.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Ida Aalberg-Kivekkään kirje Minna Canthille 31.5.1893.
Ida Bonsdoffin kirje Minna Canthille 25.4.1885
Ida Bonsdorff
Ida Bonsdorffin kirje Minna Canthille 16.1.1887.
uskonnollisuus
Ida Bonsdorffin kirje Minna Canthille 5.2.1892.
uskonto
Ida Federbyn kirje Minna Canthille 31.5.1889.
Ida Federby
Ida Hannikaisen kirje Minna Canthille 1895.
Anna Liisa
näytelmät
Ida Hannikainen
Kirjeessä oleva päivämäärä, 2.9.1895, on väärä. Kirjeessä mainittu Anna Liisa -näytelmän ensi-ilta oli vasta 2.10.1895, ja kirje on kirjoitettu ensi-illan jälkeen.
Keitele
valokuvat
syntymäpäivät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Edessä vasemmalla 90-vuotias Ida Ihalainen, takana tytär Anna-Liisa Leskinen, oikealla hänen tyttärensä Seija Merinen sylissään 3v. Susanna ja vierellään 5v. Jarkko. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.1.1975.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilökuvat
1960-luku
Iida ja Pekka Nuutinen Hamulanniemestä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 20.10.1967.
Ida ja Pekka Nuutinen heinäpellolla 1969
maanviljely
Ida ja Pekka Nuutinen heinäpellolla Hamulanniemessä. Timanttihäät 2.11.1969. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.10.1969.
Ida Mannisen kirje Minna Canthille 12.6.1895
Ida Manninen
Ida Maria Ihalainen 80v. s.1885. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 15.1.1965.
Idman
suvut
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Jaakola, Keijo
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
1700-luku
Ruotsin vallan aika
pikkuviha
asiakirjat
Cajander, K.A.
Raisio
koulut
Seuraavaksi valmistui Ihalan uusi koulurakennus vuonna 1956. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
1950-luku
postitoimipaikat
Ihalan posti toimi Pappilan talon alakerrassa vuodesta 1955 vuoteen 1963. Postin lisäksi rakennuksen alakerrassa toimi tuolloin myös Tarmola. Postilta vapautuneisiin tiloihin muutti Raision Säästöpankin Ihalan konttori, jossa se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1992 saakka.
Ihalan koulun kokoelma
rautatiet
Muutama sata metriä Ihalantien tasoristeyksestä Turun suuntaan sijaitsi Ihalan pysäkki. Ihalassa oli pieni, 1920-luvulla rakennettu asemarakennus ja sivuraide, johon tavaravaunu voitiin siirtää lastauksen tai purkauksen ajaksi. Ihalan pysäkin vilkas elämä päättyi Naantalin matkustajaliikenteen loppumiseen vuonna 1972. Tyhjilleen jäänyt asemarakennus purettiin vuonna 1980.
urheilukentät
Vuonna 1950 perustetun Raision urheilulautakunnan ensimmäinen tehtävä oli laittaa alulle kunnallisen urheilukentän suunnittelu. Ihalan kentän rakentaminen oli tuon ajan mittapuun mukaan suurhanke, johon kului useampi vuosi. Kentän vihkiäiset pidettiin vihdoin kesällä 1955. Kentällä järjestettiin 1950- ja 60-kujen taitteessa yleisurheilukilpailuja, joihin osallistui useita maaottelutason urheilijoita. 1970-luvun jälkipuolella kentän käyttö yleisurheilukenttänä päättyi. Nykyään Ihalan kenttä on jalka-, lento- ja koripalloilijoiden käytössä.
Savolainen, Aimo
Raision kirjasto
tiet
Ihalantietä Aarno Pappilan talon kohdalta.
Tuominen, Martti
Ihalan- ja Konsantien risteys. Kuva on 1970-luvun lopulta.
Ihalantietä Kylänpään talon kohdalta. Tietä hieman eteenpäin kuljettaessa tultiin Ihalan- ja Raisiontien risteykseen.
rakennuspiirustus
rakennukset
asuinrakennukset
maatilat
Ihamäki Eero
Hämeenlinna
Kalvola
Keikkala
1930-luku
Ihamäen tilan päärakennus poltettiin kansalaissodassa. Eero ja Kerttu Ihamäki rakennuttivat uuden talon, joka valmistui 1938. Talo on kaksikerroksinen lautavuorattu hirsirakennus, jonka parvekeosassa on mansardikatto. Pääovea reunustaa neljä pylvästä. Perustuksessa ja kellarikerroksessa on käytetty Kalvolan graniittia. Rakennuksessa oli alun perin savitiilikatto. Nykyinen peltikatto on asennettu 2000-luvulla. Rakennus on edelleen asuinkäytössä. Maanviljelijä Eero Ihamäki oli mm. Kalvolan kunnallislautakunnan ja kunnanhallituksen puheenjohtajana vuosina 1952–1958.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Ihanaa menneisyyttä : historiallisia henkilökuvia
Birgitta, pyhä, 1303-1373
Chydenius, Anders, 1729-1803
Kaarina Maununtytär, kuningatar, Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puoliso, 1550-1612
Maria Stuart, Skotlannin kuningatar, 1542-1587
historialliset romaanit
Nuorille suunnattu kokoelma tarinamuotoisia historiallisia henkilökuvia.
Huntuvuori, Hilda
Turku : Kirjokansi
Hämäläinen, Saimi
Kaikkien tekijänoikeuden omistajien selvittäminen ei ollut tämän aineiston kohdalla mahdollista. Mikäli digitoituun aineistoon liittyen on tekijänoikeudellisia huomioita, olethan yhteydessä Laitilan kaupunginkirjastoon.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on valkoiseksi maalattu kaappi, saranat oikealla puolella. Kaapin sisällä kalvolle kirjoitettu runo, sininen pohja, ovessa kukkakuvio. Kaappi voidaan ripustaa seinälle. Teos on ollut esillä Galleria Katariinassa 8.11.-26.11.2006. Uniikkikappale, tekijöiden signeeraama.
Lampi, Marra
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Ihmiselon karvas ihanuus. Osa käsikirjoituksesta 1939
novellit
kokoomateokset
alkoholismi
metsätyö
maaltamuutto
vankilat
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
Digitoitu dokumentti sisältää osan kokoelman Ihmiselon karvas ihanuus konekirjoitetuista liuskoista. Ne ovat samassa järjestyksessä kuin julkaistussa kokoelmassa, viimeisenä novellina Iltavoimistelu vankilassa, joka julkaistiin kokoelmassa nimellä Saha. Novellit Ensimmäinen synti ja Kuolinuutinen ovat kopioitu painetuista julkaisuista. Teksteissä on useita pieniä korjauksia. Käsikirjoituksesta puuttuvat julkaistun kokoelman viisi viimeistä novellia. Novellikokoelma käsittelee metsätyötä ja sen tekijöitä, alkoholismin seurauksia sekä maaltamuuttoa, väestön siirtymistä maaseudulta taajamiin. Laajuus 100 sivua Novelli Ensimmäinen synti on julkaistu ensimmäisen kerran Työväen Joululehdessä vuonna 1938 ja novelli Kuolinuutinen julkaisussa Kansan Joulu vuonna 1936. Kokoelma Ihmiselon karvas ihanuus on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1939 (Gummerus). Se sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989). Novellien Maaltapako ja Ensimmäinen synti välissä on kirjekuori: Sosiaalidemokraattinen puoluetoimisto, lähetetty kirjailija Pentti Haanpäälle, päiväys 1.12.28. Se liittynee Haanpään julkaisuun jossakin puolueen vuotuisjulkaisussa.
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Iisalmi
myymälät
Kuva on luultavasti 1960-luvun alkupuolelta
Iisalmen kaupunginkirjasto
Vehmaa
Rautila
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu perunasäkkipaperilla päällystetystä pahvikotelosta ja irtokansista. Irtokansien sisällä tummansininen, salkun muotoinen paperitaitos. Salkku sisältää yhdeksän taiteilijan signeeraamaa lito-offset -vedosta, joissa tussia, helmiäis- ja vesiväriä sekä muovikassin palasia. Lisäksi teosluettelo sekä kirjanen (12 s.), jonka aiheena on taiteilijan toteuttama teossarja S.V.P. (S'il vous plait). Teos pakattu Pariisista hankittuun siniseen muovikassiin.
Ryöppy, Catarina
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
Iijärvi
Aikio, Uula
Aikio, Juhani
poronhoito
asutustoiminta
Heikki Aikio oli Iijärven viimeinen vakituinen asukas. Nyt paikka on jäänyt kesäasujien käyttöön. Iijärveltä on löytynyt nelijalkaisia aittoja, joiden arvellaan olleen aiemmin järven rannalla asuneiden norjalaisten perua. Isänisä Juhani Aikio muutti Pyhäjärveltä Iijärvelle 1880-luvulla. Heikin isä, Uula Aikio, on hänen poikiaan. Uula Aikion perheessä oli kymmenen lasta, joista kolme vanhimmasta päästä olevaa poikaa jäi asumaan Iijärvelle. Elanto saatiin poronhoidosta, metsästyksestä ja karjanpidosta. Kotona viljeltiin myös perunaa. Tie Iijävelle rakennettiin vuonna 1972.
Aikio, Heikki
Heinonen, Eeva
jääpallo
ulkoliikunta
harrastukset
Iirannan jääpalloilijat pelin tiimellyksessä 1930-luvulla
pelit
saaret
Iisakki Vähäpuheinen hiihtourheilijana. Käsikirjoitus marraskuu 1952
hiihto
valmennusmenetelmät
huumori
Digitoitu dokumentti on leveä, ruuduttamaton lehtiö jossa osittain kapeampia liuskoja liimattuina lehdille. Vaikka tiedoston alkuun digitoidussa kuoressa on merkintöjä muistakin jutuista, lehtiössä on vain yksi novelli. Novellissa Iisakki Vähäpuheinen hiihtourheilijana Iisakki ottaa nuorena osaa Oulun hiihtoihin, mutta jää tottumattomuuttaan viimeiseksi ja on paleltua alusvaatteissaan. Pitäjän rikas isäntä ottaa Iisakin "valmennusleirille" eli syöttää tätä talossaan kuukauksien ajan, eikä Iisakki saa edes liikkua, jotta voimat varmasti kasautuisivat. Kun Kairanmaan ensimmäinen hiihtokilpailu järjestetään, liiaksi lihonut Iisakki on taas viimeisiä. Tarina kertoo kilpailusta, joka järjestettiin vuonna 1889. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 3.11.1952 Novelli ilmestynyt kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Iisakki Vähäpuheinen saarnamiestä kyydissä. Käsikirjoitus syyskuu 1950 Miten se piki kiehuu? Käsikirjoitus lokakuu 1950
kaksinaismoraali
juoruilu
Digitoitu dokumentti sisältää kaksi novellia, jotka on kirjoitettu sinikynällä itse tehdyille, kirjanpitovihkosta leikatuille kapeille liuskoille. Novellissa Iisakki Vähäpuheinen saarnamiestä kyydissä Iisakki joutuu Kairanmaan akkojen piikittelyn takia kantamaan tiettömien taipaleiden takaa hylkeennahkalaukussa pienikokoisen lestadiolaisen saarnamiehen. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 4.9.1950 Saarnamiestä kyydissä on ilmestynyt kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novellissa Miten se piki kiehuu? pirtutrokari tahtoo Petsamon luostarissa tutustua herrasnaisiin. Hän ottaa kaverikseen pienpolttajan ja miehet tekeytyvät insinööriksi ja rakennusmestariksi. Lopulta miehet paljastuvat, kun arkkitehtinainen tekee miehille otsikon kysymyksen "Miten se piki kiehuu?". Laajuus 18 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 11.10.1950 Ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Iisakki Vähäpuheinen. Käsikirjoitus vuodelta 1953
veijarit
alkoholi
Digitoitu dokumentti sisältää novellikokoelman Iisakki Vähäpuheinen käsikirjoituksen. Tekstissä on Otavan vastaanottoleima 11.9.1953. Novellit Hiihtourheilijana, Puhemiehenä, Saarnamiestä kyydissä, Tarkastajana, Kylpyhoitoa, Valittujen lasten kyyti sekä Radioihme ovat lehtileikkeistä eri julkaisuissa. Novellien nimet on lyhennetty kokoelmaa varten. Dokumentissa on konekirjoituskäsikirjoituksina novellit Hirviasioissa, Matka ja vedennäköinen, Pesäpallo, Hallantorjuntatykki, Nuotiolla, Veikkaus ja Muistomerkki. Novellikokoelma kuvaa veijarimaisen Iisakki Vähäpuheisen tarinoita ja erilaisia tilanteita, joihin hän joutuu. Laajuus 48 sivua Novellit on julkaistu ensimmäistä kertaa seuraavasti: Puhemiehenä julkaisussa Kevättervehdys 1953; Saarnamiestä kyydissä julkaisussa Yhteisvoimin 5/1950; Tarkastajana julkaisussa Vappu: Demokratian vappujulkaisu 1953; Kylpyhoitoa julkaisussa Yhteisvoimin 5/1951; Valittujen lasten kyyti julkaisussa Seura 15-16/1952; Radioihme julkaisussa Yhteisvoimin 2/1950. Novellin Hiihtourheilijana alkuperäistä julkaisua ei tiedetä. Kokoelma julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 1953 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Iisalmen amatööriorkesterin 25-vuotisjuhlakonsertti
orkesterit
Pekkarinen, Aaro
Iisalmen Amatööriorkesteri
Selin, Eero
Rikkonen, Arvi
Sihvonen, Aili
Laaksonen, Veikko
Solisti professori Eero Selin seisoo keskellä kukkien kanssa. Aaro Pekkarinen on kolmas mies vasemmalta ja hänen takanaan näkyy Aili Sihvonen. Pekkarisen vieressä istuu viulisti Arvi Rikkonen. Kontrabassoa pitelee Lempi Pekkarinen. Oikeanpuoleinen sellisti on puolestaan nimismies Rajala. Neljäs mies oikealta laskien on Veikko Laaksonen ja hänen vieressään oikealle päin istuu Trygve Huusko.
Iisalmen asemamakasiinin vanhan osan purkua
rautatieasemat
Purkutyö tapahtui höyryveturiin kiinnitetyillä vaijereilla. Kuva 1960-luvun lopulta.
herättäjäjuhlat
herätysliikkeet
Kansallisosakepankki
Iisalmen Kansallisosakepankki vuonna 1912
1910-luku
Syntymäni aikoihin 30-luvun alkupuolella Iisalmi oli pieni ja rauhallinen puutalokaupunki. Lapsuuteni rajoittui silloin Kansallis-Osakepankin tienoille. Iisalmeen oli avattu KOP:n konttori jo 1893 vuokrahuoneistoon. Myöhemmin KOP osti tontin kauppias Koposen konkurssipesältä ja siihen valmistui vuonna 1912 komea kivirakennus konttorille. Rakennus oli yksikerroksinen. Vuonna 1928 siihen lisättiin toinen kerros johtajan asuinhuoneistoksi. Pankkisali oli iso ja korkea. Johtajalla oli oma huone sekä joitakin muita huoneita lisäksi. Asuinkerrokseen mentiin kadulta rappukäytävää pitkin. Ensiksi oli iso halli, jossa vieraat otettiin vastaan. Siinä oli naulakot ja erillinen wc. Hallista avautui ovi johtajan yksityiseen huoneeseen, jossa oli paksut nahkaiset nojatuolit ja sohva. Teksti: Iisalmen kansalaisopiston opintopiiri, 2000
Iisalmen Kansallisosakepankki vuonna noin 1922 - 1925
1920-luku
Iisalmen kaupunkiseurakunnan kirkko rakenteilla vuonna 1932
kirkot
Iisalmen kaupunkiseurakunnan kirkko vuonna 1935
Iisalmen keskuskansakoulun 1. luokka, opettaja Sonja Rauhamaa
Rauhamaa, Sonja
Iisalmen keskustaa 1950-luvun loppupuoliskolla Louhenkadulta pohjoiseen torin kohdalta
torit
keskustat
Etualalla on Kauppakatu. Louhenkatu oli auki torin lävitse. (Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
ilmakuvat
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Iisalmen keskustaa, taustalla Kirkonsalmi
1940-luku