Herätysliikkeet ja seuraperinne Inarin kylissä
subject: Törmänen
subject: Sammuntalo
subject: Ivalo
subject: Veskoniemi
subject: Inarijärvi
subject: Kittilä
subject: Karasjoki
subject: Utsjoki
subject: Koskamo, Olli
subject: Heikki
subject: Hilda-Maria
subject: Aapa, Hans
subject: Törmänen, Tuomas
subject: Mikkonen
subject: Puhakka, Augusti
subject: Nykänen, Iivari
subject: lestadiolaisuus
subject: seurat
subject: herätysliikkeet
subject: saarnaajat
description: Niemelän, kuten muidenkin talollisten karja laidunsi kesät luonnonnityillä ja tuli vasta syksyllä pihapiiriin. Vain lehmät pidettiin yöaikana navetassa. Talon piiat ja rengit yöpyivät tallin vintillä ja navetan hinkaloissa kesäaikaan. Sunnuntait oli pyhitetty hartaudenpitoon ja silloin tehtiin vain pakolliset työt kuten karjanhoito ja ruoanlaitto. Seuroissa kulkeminen oli tavanomaista ja väki kulki viikkokausia kestäneiden seurojen perässä kylästä kylään. Aapa-Hans ja Olli Koskamo olivat vahvoja saarnamiehiä, jotka lukivat Raamattua ja selittivät tekstiä. Virrenveisuu oli suosittua. Erityisen hyvä laulumies oli Augusti Puhakka, joka kulki saarnamatkoilla Utsjoella ja Norjan puolella. Seuroja ja hartaustilaisuuksia pidettiin lähes joka talossa. Lestadiolaisuus oli vahvin herätysliike Inarin alueella. Helluntailiike rantautui Inariin vasta 1940-luvulla ja monet paheksuivat sitä, koska liikkeen jäsenet olivat kirkosta eronneita. Nuorten olisi toivottu kulkevan vain hartaustilaisuuksissa, mutta nurkkatanssit ja musiikki vetivät nuoria puoleensa. Minkäpä vanhempi väki sille mahtoi. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoren liivin aikana".
creator: Niemelä, Mikko Enok
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1344
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 29:34

Hevosmiehenä Ahvenjärven savotassa
subject: Ahvenjärvi
subject: Rahajärvi
subject: Kirakkajärvi
subject: Jakojärvi
subject: Ruukinpirtti
subject: Lapiopää
subject: Törmänen
subject: Huuhkaja
subject: Jääskö, Kalle
subject: Lantto, Antti
subject: Nykänen, Iivari
subject: Nykänen, Valde
subject: Sarre, Eemeli
subject: Korhonen
subject: Lukkari
subject: Tervo, Niilo
subject: Tervo, Yrjö
subject: Tervo, Tauno
subject: Kiviniemi, Lauri
subject: Mikinpetteri:, veljekset
subject: savotat
subject: hevonen
subject: metsätyöt
subject: kämpät
description: Ahvenjärven savotalla oli kymmenen hevosta ja kolmekymmentä miestä. Maasto oli korkeaa ja vaarallista sekä hevosille että miehille. Leimikot tehtiin harvoiksi. Kaadettavat puut olivat jykevää tukkitavaraa ja vanhimmatkin, kaadetuksi määrätyt puut olivat hyvälaatuisia. Metsätyö- ja hevosmiehiä tuli savotalle Petsamosta, Sodankylästä ja Rovaniemeltä. Kesäksi hevosmiehet lähtivät muualle ja savotoille jäi vain uittomiehiä, jotka valmistelivat ja valmistautuivat tukin uittamiseen. Kämpät olivat vetosia ja kylmiä. Nurkissa petivaatteet jäätyivät, mutta kaminan lähellä nukkujat hikoilivat. Kämpällä oli hyvä kokki, joka valmisti aamiaiseksi poronkäristystä. Pitkin päivää oli tarjolla kahvia, jos ajomatka sattui kulkemaan kämpän ohitse. Törmäsestä käytiin vähän savotoilla. Ivalon ja Koppelon miehet sen sijaan kävivät ahkerasti hankkimassa lisätienestiä savottatyömailta. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoern liivin aikana".
creator: Niemelä, Mikko Enok
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1345
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 15:45

Savotassa Pihtijoella
subject: Korvanen
subject: Pihtijoki
subject: Sodankylä
subject: Mutenia
subject: Pyhäselmi
subject: Silmävaara
subject: Lukkari, Sylve
subject: Törmänen, Manu
subject: Alakorva, Eemeli
subject: savotat
subject: metsätyöt
subject: kämpät
description: Pula-aikana Inarissa ei ollut savottatyömaita, joten Törmäsen miehet Eenok Niemelä, Sylve Lukkari ja Manu Törmänen lähtivät savottahommiin Sodankylän Pihtijoelle. Kämppäolot olivat alkeelliset eikä ruokakaan ollut kovin monimutkaista. Pääasiallista ravintoa oli läski ja poronliha. Saunominen ja asiointi tapahtui kymmenien kilometrien päässä sijaitsevassa ruukinpirtissä. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoren liivin aikana".
creator: Niemelä, Mikko Enok
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1347
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 11:28

Vanginkuljettajana
subject: Torpanpaavo
subject: Purnumukka
subject: Suvannon majatalo
subject: Vuotso
subject: Moskuvaara
subject: Siuttajoen poroerotuspaikka
subject: Alajärvi
subject: Ivalojoki
subject: Alela, Hugo
subject: Pettersson:, perhe
subject: Pettersson, Jussi
subject: Postila, Roope
subject: Blomberg, Elviira
subject: Hämäläinen, Antti
subject: Poikela, Nanna
subject: Pehkonen, Jussi
subject: Hellemaa, Sakari (Vilho Sakari)
subject: vangit
description: Niemelän työsarkaan kuului aikanaan myös pesti varavangin kuljettajana. Vangit oli tuomittu pääsääntöisesti pienistä rikkeistä, joista tuomiona oli passitus vedelle ja leivälle muutaman päivän ajaksi. Vankeja tuotiin Petsamosta saakka ensin Ivaloon, jossa he yöpyivät. Ivalosta Niemelä kuljetti vangit hevosella Sodankylään Roope Postilan taloon, josta matka jatkui eteenpäin. Ajomatkat sujuivat leppoisasti jutustellen. Matka Sodankylään kesti kolme päivää, joten välillä yövyttiin ja ruokailtiin majataloissa. Eräällä reissulla Petsamosta tuotu mies oli todennut, että olipa yöpymispaikka tullut hänelle kalliiksi, kun joutui tilille maksamattomista lapsen ruokoista. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoren liivin aikana".
creator: Niemelä, Mikko Enok
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1348
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 17:05

Oravanpyyntiä, helmenpyynnissä Petsamossa
subject: Luttojoki
subject: Kuivakoski
subject: Kolmosjoki
subject: Lounajoki
subject: Akkajoki
subject: Uusijoki
subject: Tippajoki
subject: Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
subject: Katajamaa, Aukku
subject: Katajamaa, Aukusti
subject: oravat
subject: metsästys
subject: helmenpyynti
subject: ketunmetsästys
subject: raakunpyynti
subject: huulihelmi
subject: pesähelmi
description: Eelis Peltosen molemmat tarinat ajoittuvat vuodelle 1936, joka oli ilmoiltaan varsin erikoinen. Kesä oli helteinen ja ensilumi satoi vasta joulukuun puolessa välissä. Haastattelun alussa Eelis kertoo kuinka hän nuorena miehenä seikkaili Inarin erämaissa oravan ja ketunpyynnissä. Matkalle lähdettiin marraskuun 3. päivä kotirannasta Koppelosta Manu Peltosen tekemällä Laatokkamallisella veneellä. Matkavarusteina olivat laavu, kirves, verkkoja ja jonkin verran kuivamuonaa. Metsästys oli tuottoisaa, sillä oravannahasta maksettiin parhaimmillaan 35 mk nahalta. Oravanpyynnin kulta-aikaa oli vuosien 1915-1930 välinen aika. Oravanpyyntiin osallistui aina kaksi miestä, ja he saivat parhaina päivinä jopa kaksikymmentä oravannahkaa. Myös ketunpyynnin salat hän oli oppinut isältään. Punaketun nahka oli arvossaan, sillä siitä maksettiin 800 mk. Hintavertailun vuoksi kerrottakoon, että 60 kg:n jauhosäkki maksoi tuohon aikaan 60 mk, kahvikilo 11 mk ja sokerikilo 2,50 mk. Toisessa tarinassa liikutaan helmenkeruumatkalla Luttojoen varsipuroilla Petsamossa. Matkakumppanina nuorella miehellä on helmenpyynnin salat hyvin tunteva ikämies Akku Katajamaa. Matkaan lähdettiin hevosella, jonka kyydissä kuljettiin Ruohojärvelle. Siitä matka jatkui koskia urhoollisesti laskien syvälle Petsamon kairaan. Vain Pikkukoski jätettiin väliin ja se ohitettiin venettä vetämällä. Helmenpyynnissä viivyttiin 1,5 kuukautta helteisessä ja sadettomassa säässä. Eväiden lisäksi ruokatarvetta hankittiin verkottamalla. Majoitusta varten kaksikko rakensi turvekammin, jossa oli vilpoisaa nukkua. Helmenkalastuksessa käytettiin apuna itserakennettuja raakkupihtejä. Eelis kahlasi puroissa ilman vaatteita ja kauhoi raakkuja esiin kaksin käsin. Raakkuja nostettiin tuhansia kappaleita, joista helmiä saatiin saaliiksi parisataa kappaletta. Helmet toimitettiin myyntiin Ivalon Majalle johtaja Janssonnille, joka kielitaitoisena ihmisenä möi helmet turisteille. Hinta vaihteli 500 - 2000 markan kappalehintaan. Eelis korostaa, …
creator: Peltonen, Eelis Arvi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1349
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 45:31

Ketuista maksettiin tapporahaa
subject: Inari
subject: kettu
subject: metsästys
description: Kettu rauhoitettiin 1930-luvulla. Rauhoituksen seurauksena kettukanta lisääntyi huomattavasti ja rauhoitus jouduttiin kumoamaan. Ketusta alettiin maksaa tapporahaa.
creator: Peltonen, Eelis Arvi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1351
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 10:58

Sudenpyynnin ammattilainen
subject: Sammakkoniemi
subject: Vätsäri
subject: Nellim
subject: Ahvenjärvi
subject: Majavajärvi
subject: Suolisjärvi
subject: Järvenpään majatalo
subject: Koppelo
subject: Pulliainen, "Susi" Erkki
subject: Peltonen, Nikodemus
subject: metsästys
subject: myrkyt
subject: ansat
subject: susi
subject: pyynti
description: Sudenpyynti on kärsivällisyyttä vaativaa hommaa. Niinpä poromiehet, joilla ei ollut aikaa susijahtiin kirjoittivat Koppelossa asuvalle ammattimetsästäjälle Nikodemus Peltoselle susilaumoista, jotka olivat hyökänneet porojen kimppuun. Peltonen oli saanut suden ja muun riistan pyyntioppia Pohjois-Norjassa, josta hän kulkeutui ulkomaalaisille asetetun pyyntikiellon jälkeen Inarin Koppelon kylään. Sudenpyynnissä käytettiin 1900-luvun alkupuolella myrkkykapseleita ja loukkuja. Susikantaa verotti myös aika-ajoin riehunut penikkatauti, joka vei susien lisäksi kettuja ja metsästyskoiria. Nikodemus Peltonen sai kaikkiaan 72 sutta, mikä lienee tämän lajipyynnin Suomen ennätys. Isä Peltonen siirsi metsästystietoutensa pojalleen Eelikselle, joka jatkoi pyyntiperinnettä.
creator: Peltonen, Eelis Arvi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1352
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 17:47

Savotoilla tehtiin töitä ja vapaa-aikana pelattiin korttia
subject: Ruukinpirtti
subject: Kessi
subject: Peltonen, Eelis
subject: Peltonen, Uuno
subject: Karisaari, Felix (Henrik Felix)
subject: Mutenia, Frans Toivo (Franssu)
subject: Sarre, Matti Antinpoika (Kauppa-Matti)
subject: savotat
subject: korttipelit
subject: liipisavotta
subject: sahaus
subject: metsähakkuu
subject: lakot
description: Armas Peltosen savottamiehen ura alkoi sahurina Vellijärven savotalla 1930-luvun alussa. Seuraavana vuonna työ jatkui Kessissä, josta puut uitettiin keväällä Inarijärveltä Paatsjokea pitkin Norjaan Pasvikin sahalle. Sieltä puut rahdattiin Eurooppaan, etupäässä Englantiin. Savotoilla oli miehiä eri puolilta Lappia: Muoniosta, Torniosta, Tervolasta, Sodankylästä ja jopa Pietarsaaresta saakka. Ensimmäinen savotta oli ns. liipisavotta, jossa liipiveistäjät olivat kaikki ulkopaikkakuntalaisia. Työvälineinä olivat kirveet, justeerit ja pokasahat. Savotoilla saattoi olla kerralla 350-400 hevosta, ja toinen mokoma miehiä. Kessin savotan aikana osa miehistä kortteerasi Kauppa-Matin pirttissä. Ruoantekoa varten taloon oli palkattu kokki, mutta monet söivät omasta pussistaan. Kauppa-Matti oli ahne kortinpeluulle ja iltaisin katsottiin korteilla kuka kuittaa potin. Kortinpeluu oli oikeastaan ainoa harrastus savotoilla ja ahneet ammatipelurit olivat tästä tietoisia. Kerran Kauppa-Matti palasi peluureissulta pelkät alusvaatteet päällään ja siinä rytäkässä oli mennyt myös hänen tyttärensä Inkan uusi peski. Pula-aikana tienestit olivat vähäiset ja monet miehet jäivät kokille "navasta kiinni". Kessin savottojen aikana mentiin yksissä tuumin lakkoon tienestien parantamiseksi ja siinä myös onnistuttiin.
creator: Peltonen, Armas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1353
contributor: Soikkonen, Aira
coverage: 30:56

Nälkätalvena sairastettiin espanjantautia
subject: espanjantauti
subject: tartuntataudit
subject: nälkätalvi
subject: 1919-1920
description: Espanjantautia edeltävä kesä v. 1919 oli kylmä ja kuiva. Ruokavarat olivat niukkoja, sillä peruna ei kasvanut, eikä saatu kalaa tai riistaa. Seurauksena oli nälkätalvi v. 1919-1920. Armas Peltonen sairastui tulirokkoon ja espanjantautiin, joista molemmista hän selvisi hyvän peruskunnon ansiosta. Vaikka kahden taudin heikentämä nuorukainen oli nälkäinen, hänelle ei saanut antaa muuta ruokaa kuin kauravelliä. Espanjantautiin ei ollut lääkettä, mutta lääkäri neuvoi antamaan potilaille viinaryypyn.
creator: Peltonen, Armas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1364
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:46

Elämää Kolttakönkäällä
subject: Kolttaköngäs
subject: Nikkeli
subject: Kuivalahti
subject: turistit
subject: kalastus
subject: hotellit
description: Kolttaköngäs oli vilkas turistipaikka. Siellä oli monikerroksinen hotelli, joka paloi ja jonka tilalle rakennettiin heti uusi. Lampaita oli joka talossa, samoin poroja. Lehmiä ei ollut joka talossa; hotellilla oli omat lehmät. Kalastusta harjoitettiin uistelemalla ja verkoilla. Verkkoja sai olla kolme taloutta kohti, uisteluveneessä ei saanut olla kahta henkilöä samasta perheestä. Turisteista englantilaiset kalastivat koko kesän. Turisteilla piti olla paikkakuntalainen soutaja.
creator: Lietoff, Yrjö
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1367
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 13:32

Isä oli hevosmies
subject: Inari
subject: hevonen
subject: 1930-luku
subject: savotat
description: Isä oli mäkitupalainen. Savotassa ollessaan 1930-luvulla hän osti hevosen, joka oli hiukan kallis, eikä hän sitten pystynyt hevosta maksamaan. Niin hän joutui välillä ilmaiseksi rengiksi. Isä oli hevosmies, hän piti paljon hevosista.
creator: Idström, Kauko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1405
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 17:38

Kapulakalaa ja Paldojärven suuri siika
subject: Paldojärvi
subject: Rahajärvi
subject: Näätämö
subject: Kurujärvi
subject: Rauhala, Mikko
subject: kalastus
subject: verkkokalastus
subject: nuottakalastus
subject: juomustus
description: Tarina kertoo kalastuksesta Paldojärvellä. Kalastus tapahtui verkoilla ja nuotalla sekä juomuksilla. Kalat vietiin Sodankylään Mannermaalle kapulakaloina eli jäisinä. Paljon kalaa vietiin myös Vuomaselkään erotuspaikalle. Paldojärven suuri siika oli edellisenä yönä kalastajan unessa näkemä. Seuraavana päivänä se tarttuikin verkkoon, mutta karkasi takaisin avantoon. Siika oli noin seitsemän kilon painoinen kun tavallinen siian paino oli noin 4 - 6 kiloa.
creator: Maunu, Onni
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1413
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 14:02

Ronkajärven emäntä, porokauppoja
subject: Ronkajärvi
subject: Ukonjärvi
subject: Eenokki
subject: Nuoran, Petteri
subject: Lukkari, Sammeli
subject: Pekkala, Mikko
subject: poroerotus
description: Tarina kertoo erotuspaikalla tehdyistä porokaupoista. Poronlihalla oli kysyntää ja kauppoja tehtiin, kun vain hinnasta päästiin sopimukseen.
creator: Maunu, Onni
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1419
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 10:55

Ukonjärven kievarinpitoa, kyytimiehenä Ranta Anttiin
subject: Ukonjärvi
subject: Inari
subject: Kangas, Oskari
subject: kievarit
description: Haastateltavan perhe piti kievaria Ukonjärvellä yhteensä kuusi vuotta. Kievariin kuului asuinrakennus, jossa oli pirtti ja vieraskamari kahdelle hengelle, navetta, talli ja sauna rannassa. Oli myös kolme lehmää ja hevonen kyytejä varten. Valtio ylläpiti kievareita, nimismies myönsi kievarinpitoluvan.
creator: Maunu, Onni
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1420
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 18:46

Pellinen, Magga Kitti ja Niila West
subject: Lemmenjoki
subject: Kitti, Magga
subject: Kangasniemi, Iivari
subject: Saijets, Aili
subject: Lehtola, Pentti
subject: West, Niila
subject: West, Uula
subject: saamen kieli
subject: varkaus
description: Pellinen murtautui Iivari Kangasniemen varastoon ja anasti aseen, kaikki patruunat ja ruokaa. Magga Kitti oli Kangasniemellä piikana. Hän oli saamenkielinen, mutta osasi myös suomea. Joskus joku suomen sana oli kuitenkin hukassa. Tarina kertoo, että suurin osa saamenkielisistä ihmisistä osasi myös suomea. Westin Niila oli persoonallisuus, joka hallitsi pimeällä ja sumussa kulkemisen taidon.
creator: Nikula, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1422
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:43

Ranta-Marin riisipuuro ja riiuumiehet
subject: Inari
subject: Ranta, Mari
subject: Kokko, Heikki
subject: Alho
subject: Talvitie
subject: puuro
subject: seurustelu
subject: baarit
description: Kertoja meni äijän eli isän kanssa baariin. Isä ilmoitti, että nyt hän haluaa riisipuuron ja lihapullat. Riisipuuro tuli, mutta puuron alta löytyi perunankuoria ja lihanpaloja. Mari kutsuttiin paikalle. Hän kauhistui, koska annos oli tarkoitettu koiralle eikä asiakkaille ja toimitti uuden puuroannoksen tilalle. Kyseessä oli inhimillinen erehdys. Marilla oli riiuumiehiä, Alho ja Talvitie, isokokoisia kulkumiehiä, mutta heillä ei ollut sitoutumisen halua. Lopulta Kokko Heikki osti kullalla isännän paikan.
creator: Nikula, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1423
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:20

Karhunpyynnissä, Westin Niilan poro
subject: Appispalo
subject: Iisakki
subject: West, Niila
subject: karhunpyynti
subject: hirvi
subject: metsästys
description: Kaverukset lähtevät hirvenpyyntiin Appispaloon. Matkalla he näkevät karhun, joka on tappanut poron ja on sitä syömässä. Iisakki ampuu karhua, mutta ei osu ja karhu säntää karkuun. Appiskuusikossa näkyy tuoreita hirvenjälkiä. Mukana ollut opettaja ampuu vahingossa Westin Niilan härkäporon hirvenä. Kaverukset päättelevät, että tästä selviää rahalla ja niin käy. Karhua ei enää nähty.
creator: Nikula, Lasse
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1431
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:02

Pikku-Mikin taikatemppuja
subject: Kuttura
subject: Ivalo
subject: Koppelo
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: Magga, Antti
subject: Mikkola, Juhani
description: Pikku-Mikkinä tunnettu Mikko Kiviniemi taisi monet silmänkääntötemput. Hän onki ahvenia kellarin luukusta ja sai piimän virtaamaan kamarin ovesta. Hän kiipesi heittämäänsä köyttä pitkin ilmaan, ainakin ihmiset näkivät tapahtuman hetken aikaa näin. Hän hauskutti lapsia viulunsoitannalla ja teki monta muuta taikatemppua. Pikku-Mikin poika muistelee ja hämmästelee isänsä tempauksia. Hän kertoo isän oppineen silmänkääntötaidot suomalaiselta ammattitaikurilta, joka saapui ketunpyyntiin paikkakunnalle. Pikku-Mikki ei suostunut opettamaan taitojaan jälkipolvelleen.
creator: Kiviniemi, Osmo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1435
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:01

Lakkoja ja ammattiyhdistystoimintaa
subject: Solojärvi
subject: Talvitupa
subject: Jefremoff, Irja
subject: Kela, Pirkko
subject: Portti, Risto
subject: Kiviniemi, Santeri
subject: Kiviniemi, Ville
subject: lakot
subject: ammattiyhdistystoiminta
description: Yleislakon aikana 1949 Ivalossakin liikehdittiin maalaamalla mielenosoituksellisesti rikkurin hevonen. Solojärven savotan aikana 1952 jouduttiin peräämään palkkasaatavia. Savotoiden johtajien äkkinäisyydestä johtuen työmaalla harrastettiin vilunkia ja savottamiehiltä jäi palkkoja saamatta. Saatavia yritettiin periä konkurssiin ajautuneelta yhtiöltä. mutta siihen tarvittiin takauksia, joita ei ollut aivan helppoa saada. Työntekijöitä alettiin kouluttaman ammattiyhdistystoimintaan järjestämällä kursseja ja muuta koulutusta. Tietämystä saatiin lisää, kun kuntaan palkattiin taloustoimeen henkilöitä, joilla oli ay-osaamista.
creator: Kola, Oiva
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1448
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 10:31

Pumpuliajoa, Muurmannin rata, Arkangelissa
subject: Arkangeli
subject: Kantalahti
subject: Kuola
subject: Pullojärvi
subject: pumpulitiet
description: Aukusti Uusitalo kertoo aluksi miten keisarivallan aikaisia sotatarvikkeita kuljetettiin kolmea reittiä pitkin Suomeen. Aseet pakattiin pumpulipaaluihin ja ne kuljetettiin hevosella eteenpäin ensin Ivaloon ja sieltä Rovaniemelle. Työvoimaa värväävän välitysliikkeen avulla hän pestautui Murmannin ratatöihin. Työmaa oli kuitenkin aivan alkutekijöissään, joten hän hiihteli töiden etsinnässä pitkin Kuolan aluetta. Kantalahdesta hän hiihteli Petsamolaisten entiseen evakkopaikkaan Pullojärvelle ja sieltä takaisin Kantalahteen. Erilaisten työmaiden kautta hän päätyi Arkangeliin sahalle töihin. Kertoja kuvaa keisarivallanaikaista Arkangelia ainoaksi merikaupungiksi, jossa oli satamakaupungille ominaista elämää; merimiehiä, ravintoloita, tyttötaloja. Murmanskin kaupunkia ei vielä tuolloin oltu perustettu. Palkat olivat kehnot, joten elämän iloista ei päässyt nauttimaan. Sahalla oli työnantajan puolesta järjestetty asunnot ja ruokalat.
creator: Uusitalo, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1454
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 12:46

Kapteeni Takkusen kanssa karhujahdissa
subject: Siikajärvi
subject: Marasto
subject: Vaskojärvi
subject: Sappikiertämä
subject: Kieksimävaara
subject: Muotkatunturi
subject: Riutula
subject: Kapteeni, Takkunen
subject: Takkunen, Eino
subject: karhunpyynti
subject: ahma : pyynti
description: Kapteeni Takkunen pyytää Pekan mukaansa karhunmetsästykseen, koska hän haluaa näyttää kavereilleen, että kyllä hänestäkin on pyytäjäksi. Aluksi tarinassa kuvaillaan kuinka miehet metsästävät ahmaa Muotkatunturissa ja Marastossa Siikajärven rannassa. Saalistakin tulee, kun Pekka saa ammuttua umpipesään paenneen ahman. Ahmanpyynnissä on tärkeää ennakoida ahman liikkeet ja vanha kettu Pekka sen kyllä taitaa. Vapun tienoilla pyytäjät suuntaavat kulkunsa Sappikiertämään ja jälittävät viiden karhun jäljet. Matkalaisten mukana on Pekan Halli koira, joka ei ole aiemmin ollut karhunpyynnissä. Välillä jäljet katoavat tuiskun sekaan ja kylmät säät kovettavat hanget. Niinpä pyytäjät lepäilevät muutamia päiviä Kieksimän kämpässä ja odottelevat suvikelejä. Lopulta karhu on tähtäimessä ja Pekka varmistaa saaliin. Takkulalla puolestaan on epäonnea, kun koivunoksat estävät tähtäämistä. Kirkas sää on sokaissut matkalaisten silmät ja niitä on paranneltava muutama päivä kämpässä makoillen ja karhunlihaa keitellen. Lumisokeuteen löytyy Pekalta oiva parannuskeino. Silmäkuopat noetaan hiilellä ja matkaa päästään jatkamaan kohti Riutulaa. Karhun lihasta riittää syömistä myös Riutulan lastenkodin lapsille. Karhun käpälä lähtee kenraaliystäville todisteeksi kapteeni Takkulan saalistustaidoista. Pekka kehuu Takkulaa kovaksi mieheksi, jonka liikkumisia haittasi loppuaikoina liikenneonettomuudessa saadut vaivat
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1455
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 17:12

Haavan ompelu suonilangalla, karhunkaatoa kirveellä ja keihäällä
subject: Marasto
subject: Morottaja, Antti (Karhu-Antti)
subject: Morottaja, Matti (Setä-Matti)
subject: kansanlääkintä
subject: metsästys
subject: karhunpyynti
subject: karhu
description: Pekka ompelee suonilangalla halonteossa syntyneen syvän haavan. Suonilanka ei perimätiedon mukaan aiheuta tulehtumista. Setä-Matti ja veli Antti lähtevät talvikeleillä pyytämään Marastosta karhua. Asentopaikkaa varten tarvitaan nuotio ja niinpä Matti ryhtyy hongan kaatoon sillä aikaa kun Antti on viemässä poroja kaivokselle. Yhtäkkiä karhu ampaisee hongan alta, eikä Matti aikaile, kun hän iskee karhua kirveellä otsaan. Pekka kertoilee myös miten keihästä käytettiin karhunpyynnissä ja miten karhua kannattaa jäljittää.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1457
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:48

Juttuja Reutusta
subject: Willamo, Oiva Johannes
subject: Reutu
subject: Reutu, Hannu
subject: huumori
subject: jutut
description: Humoristisia juttuja Reutun sontatunkiosta, heinänteosta, karhunammunnasta sekä Hildan lentokeen lakuttamisesta. Lopussa on juttu jätkien saunanlämmityksestä. Saunomisen marssijärjestys muuttuu, kun eversti Willamo seurueineen saapuu paikalle.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1458
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 04:25

Aholan Risto Ouran kaupassa ja Siuttajoen erotuksessa
subject: Siuttajoki
subject: Seitavaara
subject: Riutula
subject: Jankkilan, Ransi
subject: Oura, Risto
subject: Ahola, Pekka
subject: Kosonen, Matti
subject: seidat
subject: varkaus
subject: kosintareissut
subject: poroerotus
description: Pekka Morottaja muistelee Aholan kosioretkeä Riutulassa ja myös harhapolkuja, joille hän suistui Aholan Riston kaupassa. Jauhonhakureissulla rekeen tuli laitettua kaupan varastosta maksetun jauhosäkin lisäksi muutakin tarvekalua kuten nippu pieksuja ja muuta pientä. Siuttajoen erotuksessa Ahola näpisti Jankkilan Ransilta 60 000 mk yhteisen illanvieton päätteeksi. Rahat löytyivät vasta, kun konstaapeli Kosonen ja Portin Risto päättivät järjestää uudelleen etsinnän Aholan kotimatkalla. Etsinnät meinasivat jäädä taas tuloksettomiksi kunnes he löysivät kummallisen jäämöykyn reen keulasta. Tarinan lopussa sivutaan Seitavaarassa sijaitsevan muinaisen palvontapaikan tilannetta.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1459
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:18

Lemmenjoen kultaa ja jalokiviä
subject: Marasto
subject: Jäkäläpää
subject: Kuivakuru
subject: Miessijoki
subject: Lemmenjoki
subject: Angeli
subject: Siikajärvi
subject: Pihlajakuru
subject: Morgamoja
subject: Korppila, Urho
subject: Wasko, Jouni
subject: Loppukaarre
subject: Ruokanen
subject: Tirron, Jouni ks. Wasko Jouni
subject: Merenluoto, Kari
subject: Turkka, Pekka
subject: Kangasniemi, Väinö
description: Savottojen loppuessa kesäajaksi Pekka lähtee kullankaivuuseen Wasko Jounin ja Korppilan Urhon kanssa. Ensimmäisenä kesänä kaivuu aloitetaan Marastosta, josta siirrytään Jäkäläpäälle Pehkosen ojana tunnettuun paikkaan. Lopulta he päätyvät Loppukaarteen valtaukselle, jossa saavat luvan kaivuuseen, mutta ehtona on, että Pekka ja Urho rakentavat kämpän. Se valmistuukin seuraavana kesänä. Kultaa tulee mukavasti Ensimmäisen kesän uurastuksen tuloksena kultaa on jo 500-600 g, jota Urho lähtee myymään. Kaivajien palkkio ensimmäisen vuoden saaliista jää niukanpuoleiseksi, mutta seuraavina kesinä kullanmyynti onnistuu ja päiväpalkoista tulee hyviä. Pekan mukaan kulta on tarttunut vanhoihin uomiin rinteille ja erityisen hyvä kaivuualue on Lemmenjoki, Jäkäläpää Miessin kolmio. Suurin Pekan saama hippu on painanut 34 g. Pysyväksi muistoksi kullasta on jäänyt äidin vihkisormus. Kulta-alueilla oli runsaasti myös erilaisia jalokiviä kuten korundeja ja granaatteja. Niitä ei osattu ottaa tuolloin talteen ja arvokkaat kivet jäivät maastoon.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1460
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 22:26

Metsätyön luonne, ankaruus ja kannattavuus
subject: metsätyöt
subject: metsurin työ
description: Haastattelun alussa Esko Mannermaa kuvaa nuoren miehen ensikosketusta savottatöihin ja saapumista savottakämppään jurojen savottajätkien joukkoon. Esko Mannermaa ja Vilho Mansikka-aho keskustelevat metsurin työn raskaudesta ja työmotivaatiosta. Tuottavuutta tarkastellaan lyhyellä tähtäimellä ja työntekijälläkin on usein mielessä vain tilipussi. Tästä on seurauksena metsureiden lyhyt työura, joka päättyy usein jo 40 -vuotiaana. Esko Mannermaan mielestä työssä pitäisi pitää taukoja ja huolehtia muutenkin omasta kunnosta.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1462
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:44

Metsätöissä venäläisten vankien kanssa
subject: Solojärvi
subject: sotavangit
subject: vankileirit
subject: savotat
description: Esko Mannermaa muistelee kuinka hän aloitti metsurin uransa v. 1943 15-vuotiaana poikasena Solojärven metsätyömaalla. Työtehtävänä hänellä oli pääasiassa kuormien anto ja latvusten katkominen. Työmaalle lähdettiin syksyllä ja kotiin palattiin vasta vapun tienoilla. Puiden kaadosta huolehtivat venäläiset sotavangit, jotka tekivät ahneesti töitä ruokansa eteen. Vangit marssitettiin aamulla rivissä yhden vartijan valvomana päivittäiselle työmaalle, joka päättyi kello 15 maissa. Muona oli heikkoa niin metsureilla kuin vangeillakin. Ravintona oli pääasiassa laardikastiketta ja perunaa. Työvälineinä savotalla olivat justeerit. Inarin kunnassa asuvat savottamiehet saivat käyttöönsä työmaalle mennessään ruukin (Metsähallituksen) omistaman hevosen, jonka oli mahdollisuus ostaa itselleen työtä vastaan.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1463
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:53

Mittamiehen ja metsurin työ
subject: puunkorjuu
subject: mittaus
subject: puunleimaus
subject: metsätyö
subject: metsurin työ
description: Metsurin työ on muuttunut paljon siitä kun kertoja aloitti poikasena metsätyöt. Saksimiehet, jotka hoitivat mittauksen vielä 1950-luvulla ovat jääneet historiaan ja metsurit hoitavat mittamiehen työt itse. Mittaamisessa on otettava huomioon monia asioita ja joskus sattuu virheitä, jos pinoon sattuu vaikkapa liikaa lahopuuta. Mannermaa oli piipahtanut 1970-luvulla myös Ruotsissa paperitehtaalla, mutta todennut ettei työ sovellu metsurin vapaaseen työrytmiin tottuneelle ja vesistöjen ääressä syntyneelle. Niinpä hän palasi takaisin metsurin hommiin. Raitis ilma ja oma vapaus ovat metsurin työn hyviä puolia.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1464
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 12:50

Sukutaustaa
subject: Veskoniemi
subject: Fellman, Jakob
subject: sukuhistoria
subject: suvut
description: Tarinassa kuvataan Jakob Fellmannin osuutta Mannermaan sukutaustaan ja sitä miten Paadar sukunimi muuttui Mannermaaksi.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1465
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 02:40

Höveli kassööri ja tarina Emma-valssista
subject: Luusuan kämppä
subject: Möyryvaara
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: Kangasniemi, Eenokki
subject: Kagasniemi, Juho
subject: savotat
subject: 1920-luku
description: Vuotta 1921 kutsuttiin villiksi vuodeksi savotoilla ansaittujen hyvien tienestien takia. Puusta maksettiin 5 mk/juoksumetri ja saaduilla tuloilla Aukustin isä osti hyvän hevosen 10 000 markalla. Aukusti muistelee myös, kuinka Mikko Kiviniemi lähti kesken savotan katsomaan perhettään ja varusti hevosreen täyteen heinää kassöörin luvalla. Palkanmaksun aikana Mikko kyseli eikö palkasta pitäisi vähentää kotit, heinäkuorma ja talven sapuskat. Kassöörinä toiminut Kangasniemen Junnun poika Eenokki oli sanonut, että töistähän sulle maksetaan ei menoista. Mikko oli tuumannut jälkeenpäin, että sattuipa minun kohdalleni hyvä kassööri. Liekö syynä ollut Pikkumikin "fakiirin" ja viulunsoitannan lahjat, joilla hän hauskutti metsäherroja. Emma valssista syntyi hauska tarina, kun Kauppamatin kammarissa kauppiaan tytöt olivat soittaneet grammaria. Kauppamatti oli huutanut tytöille, että laittakaapa soimaan se Villiruusu, joka löytyy sieltä Emman takapuolesta. Tästä sai alkunsa jätkien keskuudessa hupia aiheuttanut pyyntö Emmavalssin soittamisesta.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1466
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:39

Savottojen saunapalot
subject: Lehtonen, Kalle
subject: savotat
subject: ruokatalous
description: Villinä talvena lakkolaiset polttivat yhtäaikaa kaksi sunaa. Toinen palo Tsarmijärvellä ja toinen Kirakkavuonossa. Lakkolaisten tarkoituksena oli saada palkankorotusta. Tsarmijärven savotalla hakattiin jopa 450 000 tukkia. Ruokapuoli oli melko yksipuolista, sillä savotalla ei ollut kokkia.Savotoilla syötiin pääasiassa läskiä ja poronlihaa. Savotan ruokahuollosta vastasi isäntä Lehtinen, jonka toimittamat perunavarastot piti saada turvaan saunapaloista.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1468
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:42

Herkkyyden huonoja ja hyviä puolia
subject: Mannermaa: suku
subject: Paadar : suku
subject: herkkyys
description: Kertojan suvun vallitseva luonteenpiirre on aina ollut herkkyys. Suvun jäsenet ovat olleet sekä herkkiä että lahjakkaita. Varsinkin kaamos ja pimeys ovat aiheuttaneet ahdistusta. Tarinassa kerrotaan, että vanhat ihmiset ovat ennen kuolemaansa maininneet elämänsä tärkeimmäksi asiaksi rakkauden, ei materiaa.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1469
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 10:21

Ruottukan koulu ja Hoikkaniemen tila
subject: Hoikkaniemi
subject: Koppelon vanha koulu
subject: Ruottukan koulu
subject: Kaaperi
subject: Kyrö, Ville
subject: Hakosalo, Anna-Liisa
description: Koppelon vanhalla koululla, jota kutsuttiin myös Ruottukan kouluksi oli kova kuri ja järjestys. Monenlaisia tapahtumia sattui, kun lapset asuivat ja opiskelivat samassa rakennuksessa viikkoja, jotkut jopa kuukausia ennenkuin pääsivät käymään kotona. Hoikkaniemen tila oli mainio asuinpaikka lapselle. Heikki Kyrö oli ostanut vanhan kentän Kaaperiksi kutsutulta yksinelävältä mieheltä ja aloittanut asuinpaikan rakennustyöt, jotka Esko Mannermaan isä saattoi loppuun. Kertomuksessa vilahtelee myös kaksi itävaltalaista poikaa, jotka vierailivat Mannermaan kotona.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1471
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:22

Solojärven savotta
subject: Solojärvi
subject: Mahlatti
subject: Nellim
subject: Nangujärvi
subject: Paksuvuono
subject: Petsamo
subject: Arkangel
subject: Koivula, Matti
subject: Kola, Eelis
subject: Jatkola, Eelis
subject: vankileirit
subject: vangit
subject: venäläiset
subject: saksalaiset
subject: savotat
subject: uitto
description: Saksalaisilla oli Solojärvellä savotta, jolla työskenteli venäläisiä vankeja. Puut uitettiin Mahlatista Paksuvuonoon ja Nellimiin, joissa oli sahalaitokset ja siitä edelleen todennäköisesti Petsamoon asti. Saksalaisilla oli kahdenkannettavat moottorisahat.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1472
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:08

Katajamaan suku, Kyrö ja Kuuva
subject: Akujärvi
subject: Mutenia
subject: Ylitornio
subject: Katajamaa, Aukusti
subject: suvut
description: Kertojan äiti on kotoisin Akujärveltä ja isä Ylitorniolta. Katajamaan suku on tällöin tullut Akujärvelle. Äidinäiti on kotoisin Hämeenkyröstä. Hän on Heikki Kyrön ja vaimonsa ottotytär ja muuttanut Kyrön pariskunnan mukana Akujärvelle.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1474
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:39

Mittamiehenä Ulkuniemen savotalla
subject: Ulkuniemi
subject: Sammakkoniemi
subject: Tsarmivuono
subject: Kaikunuora
subject: Jääskö, Kalle
subject: Väisäs-Aapeli
subject: Ruokolais-Vikke
subject: Kangasniemi, Mikko
subject: savotat
subject: hakkuut
description: Aukusti Katajamaa hankki ensimmäisen poromerkkinsä työpalkallaan Kangasniemen Mikolta v. 1924. Poromiehen hommat saivat kuitenkin odottaa, sillä Aukusti joutui lähtemään isänsä avuksi Inarijärvellä sijaitseville savottatyömaille. Hän työskenteli ensiksi hevoshommissa, mutta siirtyi sittemmin mittamiehen hommiin. Puiden kaato tapahtui justeerilla ja mittaaminen metrimitalla ja nauhalla. Justeerit korvattiin pokasahalla kun Norjassa savotoilla työskennelleet toivat niitä Inariin 1923. Savottakämpät ja hevostallit olivat niin kylmiä että hevosten ruoka jäätyi ja kämpän lämmittäjäksi piti palkata yövahti.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1475
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 13:17

Raha-Kaija ja järven osto
subject: Rahajärvi
subject: Inari
subject: Akujärvi
subject: Raha-Kaija
subject: kalastuspaikat
subject: kalastusoikeus
description: Pappi lähti kylästelemään Rahajärvelle, kun tiesi että siellä asui yksinäinen naisihminen. Kun ilta koitti niin Rahakaija lupasi lähteä viemään papin porokyydillä Inariin, kun oli itselläkin asiaa sinne. Hän pakkasi kuitenkin mukaan laavun, makaukset ja ruokaa. Kun tuli pimeä ja vielä lumisade laitettiin laavu ja jäätiin tulille yöksi. Saman vällyn alla oli tilaa molemmille. Vuoden päästä nainen palasi papin puheille sanoen että olet nyt minulle velkaa. Rahakaija sanoi tarvitsevansa järven kalastuspaikakseen, sillä hän kyllä pärjäisi tytön kanssa. Niin myös kävi.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1476
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 05:48

Armeijamuistoja ja tarinaa metson pyynnistä
subject: Pehkonen, Lenne
subject: Katajamaa, Heikki
subject: metsästys
subject: metso : pyynti
description: Aukku muistelee armeijan aikuista talon siivousta ja siihen liittyneitä sattumuksia. Metson pyynti sai miesten kesken pientä kilpailuhenkeä aikaan. Kun kaverit kaipasivat vaihtelua ainaisen mettokeiton syöntiin, tarttui Aukku kivääriin ja kävi kellistämässä muutaman jäniksen ruokapöytään.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1477
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:22

Jänikset ja ketut
subject: Lenne
subject: metsästys
subject: ketut
subject: jänikset
description: Kertoja on ampunut jäniksiä paljonkin. Hän kertoo kuinka hän toi kaksi ampumaansa jänistä kavereilleen asentopaikalle kehottaen valmistamaan vaihteeksi jänispaistia. Hän oli myös ampunut pari kettua. Toiseen kettuun hän ei heti kunnolla osunut. Ennen ratkaisevaa osumaa kettu katsoo häntä pahoilla silmillä ja noituu hänelle kolme päivää kestävän lonkkakivun.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1482
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:27

Lumilammin Väinö ja Ruottalan Eero
subject: Koppelo
subject: Lumilampi, Väinö
subject: Ruotsalainen, Eero
subject: sota-aika
subject: naiset
description: Lumilammen Väinö joutui kiipeliin naisten kanssa, häntä piiritti kolme naista. Kun hän meni naimisiin yhden kanssa, niin sisko tuli perässä. Ruottalan Eero alkoi tapailemaan tätä Aliisaa, siskoa ja meni naimisiin. Väinö oli naimisissa kuolemaansa saakka.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1483
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:43

Raja-Joosepin renki
subject: Akujärvi, Tauno
subject: rengit
subject: avioliitot
description: Raja-Joosepilla oli renkinä kolttapoika. Renki haki itselleen vaimon. Raja-Jooseppi sanoi, että te ette sovi toisillenne ja he sitten erosivat. Vaimo jäi Raja-Joosepin haltuun. Joosepille tuli pororengiksi Akujärven Tauno, joka rakastui kolttapojan entiseen vaimoon ja meni naimisiin tämän kanssa. He saivat kaksi poikaa. Sitten tulivat saksalaiset ja vaimo alkoi riiaamaan heidän kanssaan ja sai myös lapsen saksalaisen kanssa. Tauno otti eron. Vaimo meni evakkoreissulla taas naimisiin ja jäi sille reissulleen.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1484
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:23

Katekeettakertomukset
subject: Koppelo
subject: Paskaniemi
subject: Lustberg, Väinö
subject: Lusperg, Väinö
subject: Jyvälä, Saimi
subject: Hakosalo, Anna-Liisa
subject: katekeetat
subject: koulunkäynti
subject: opetus
description: Tarinankertoja muistelee koulunkäyntiä Koppelossa. Aikaisempien opettajien kanssa ei ollut niin tarkkaa, vaan koulussa ollessa sai liikkuakin jonnekin. Uusien opettajien myötä järjestys muuttui, piti istua paikoillaan. Oppiaineita olivat laskeminen, kirjoittaminen, lukeminen ja katekismus. Koulunkäynnin lisäksi monien oppilaiden piti osallistua esimerkiksi riekonpyyntiin ja muihin kotitöihin.
creator: Peltonen, Armas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1487
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 15:09

Katekeettakertomukset
subject: Petkula
subject: Komulainen, Aino
subject: Sipola
subject: Kitti, Anni
subject: katekeetat
subject: koulunkäynti
subject: opetus
subject: kiertokoulu
description: Kertoja kävi koulua Petkulassa, asui asuntolassa ja pääsi jouluna käymään kotona. Koulussa opetettiin kirjoittamista ja lukemista. Asuntolan valvoja kuulusteli läksyt. Jos oppilas ei osannut läksyjä, hän ei saanut ruokaa.
creator: Pokka, Eino
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1488
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 12:05

Kaupan perustaminen
subject: Petsamo
subject: kaupat
subject: Taka-Lappi
description: Taka-Lapin kaupan perustaminen Petsamoon oli vaikeaa. Petsamossa oli jo yksi kauppa, mutta se oli paikallisille asukkaille hinnoiltaan liian kallis. Taka-Lapille ei löytynyt tonttia ennen kuin kertoja järjesti kauppaa varten tontin yksityiseltä.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1493
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 05:17

Portin suku
subject: Sodankylä
subject: Porttikoski
subject: Porttilavaara
subject: Salmijärvi
subject: Kuotsjärvi
subject: Petsamo
subject: Portti,, suku
subject: Portti, Eino
subject: Mattila,, suku
subject: suvut
description: Portin suku on lähtöisin Sodankylän puolelta, Porttikoskelta. Suku on alunperin ollut Mattila, mutta muutettu Portiksi. Norjassa on paljon Portin sukua. Sinne ovat ihmiset menneet aikanaan, kun kalastukseen on tarvittu työväkeä myös Suomesta. Osa suomalaisista on jäänyt pysyvästi Norjaan.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1495
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:24

Maalihevonen ja Kahman takuut
subject: Ivalo
subject: Kahma
subject: koulu
subject: rakentaminen
subject: hevonen
subject: savotat
description: Ivalossa rakennettiin koulua. Koululla oli hevosmies Karigasniemeltä, joka hoiti hevostaan huonosti, eikä koskaan pessyt sitä. Hevonen oli vaalea ja likaisena rumannäköinen. Niinpä pojat maalasivat hevosen eräänä yönä. Toisessa tarinassa Kahma yritti pitää savottaa, mutta ei kyennyt siihen. Savotta alkoi mennä konkurssiin eikä metsureiden palkkoja pystytty maksamaan.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1497
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:01

Vasanmerkitys ja hihnavasotus
subject: vasanmerkitys
subject: poroerotus
description: Tarinassa kerrotaan vasanmerkityksen eroista ennen ja nyt. Vasat otettiin ennen kiinni suopungilla, nyt käytetään eräänlaista virveliä.
creator: Huhtamella, Nils
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1505
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 06:28

Matkalla Kultalaan hirvenpyyntiin
subject: Kultala
subject: Hammastunturi
subject: Hammasjärvi
subject: Kaitamojärvi
subject: Veikko
subject: hirvi
subject: metsästys
subject: ruokamyrkytys
subject: mahataudit
description: Kertoja lähtee Veikon kanssa Kultalaan hirvenpyyntiin. Mukana on kaksi härkää ja reet, on rekikeli. Mukana on evästä, mutta yksi lenkkimakkara sattuu olemaan pilaantunut ja sen syömisestä seuraa kova vatsatauti ja matkanteko viivästyy. Lopulta miehet saavat ammuttua kaksi hirveä ja suunnattomalla vaivalla saavat kuljetettua lihat pois erämaasta. Hirvenpyyntireissu ei ollut helppo.
creator: Nikula, Lasse
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1506
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 14:05

Matti ja Antti karhujahdissa
subject: Ruittuäytsi
subject: karhu
subject: metsästys
subject: karhunpyynti
description: Matti ja Antti olivat Ruittuäytsillä. Oli kevät ja suuria pälvipaikkoja. Matti näki unen, että he ampuivat viisi karhua. Kun Antti lähtee kävelemään, hän näkee useita karhuja kallion päällä makaamassa. Matti ja Antti saivat ammuttua neljä karhua, viides pääsi pakoon. Näin uni melkein toteutui.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1507
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:27

Ranta-Mari ja Mörö-Mari
subject: Inari
subject: Ranta-Mari
subject: Mörö-Mari
description: Ranta-Mari oli kahvilanpitäjä ja kova työihminen. Hänellä oli useita piikoja töissä. Mörö-Mari oli yksi heistä.
creator: Nikula, Valto
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1521
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:30