Inarin Kirkonkylä
Sevettijärvi
Tsuolisvuono
Kyynelvuono
Inarijärvi
Pisterinniemi
Partakko
Aikio, Matti (Posti-Matti)
Lehtola, Laura (Laura-täti)
Saijets, Martti
Kaarret, Akseli
Maje-Sammeli
Arrelan kuljettama Metsähallituksen vene oli rikkoutunut Inarijärvellä. Miehet olivat rantautuneet Suolisvuonoon Maje-Sammelin kämppäään venettä korjamaan. Kämpässä oli ollut Laura Lehtola odottelemassa Posti-Mattia, jonka piti viedä hänet Kyynelvuonoon kiertokoulun pitoon. Posti-Matti ryhtyi auttamaan moottorin korjauksessa. Homma keskeytyi, kun paikalle saapui Järvenpään isäntä ja veneessä ryhdyttiin pelaamaan sököä. Päivä vierähti kortin peluussa ja Laura huuteli vähän väliä kyydin perään. Matti oli aina vastannut, että hän korjaa ensin Arrelan moottorin. Lauran kyyditseminen siirtyi seuraavaan päivään ja lopulta päädyttiin vaihtamaan Posti-Matin moottorin mangneetti Metsähallituksen veneeseen ja Matin vene laitettiin hinaukseen.
Arrela, Lauri
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Ilkiävaara
Angeli
Kompromissi-Mattila
savotat
Ilkiävaaran savotta
hakkuut
Metsänhoitaja Aki Castren oli omapäinen eikä kuunnellut toisten ohjeita. Piittaamattomuus aiheutti metsänhoitajalle mm. vakavan vilustumisen Tenolla ja Ilkiävaaran savottatyömaan työnjohdon menettämisen.
Kähkönen, Esko
Konesjärvi
metsänhoitaja, Piispanen
metsänhoitaja, Uusvaara
Castren, Aki
Metsänhoitaja Castren testaa Arrelan metsästysohjeiden noudattamista ja kehuskelee taakan kantamistaitojaan. Pilkkionni Syysjärvellä lepyttää Castrenin mielen Ailin kämpän siirtämismääräyksessä.
Veskoniemi, Hans
pilkintä
kalastus
ahven
Akilla tekee mieli lähteä pilkkimään isoja ahvenia. Hyvä ahvenjärvi on Angelissa ja sinne järjestetään "virkamatka". Angeliin tulee kuusikymmentä kilometriä, suurin osa matkasta porokyydillä. Saalis on kuitenkin hyvä, 150 kg isoja ahvenia.
Sikovuono
Karppinen, Eenokki
Sieppi, Eevertti
Tarina kertoo metsänhoitaja Aki Castrenin tarkastusmatkasta savotalle.
Parviainen, Pekka
Kekkonen, Urho
jälleenrakennus
peruna
kellarit
metsänhoitajat
Tarina kertoo hakkuille tilatusta perunakuormasta, jolle ei löytynyt sopivaa kellaria. Oli talviaika ja osa perunakuormasta paleltui. Castren ja Kekkonen olivat opiskelukavereita ja huonoissa väleissä keskenään. Kekkosen kalareissuille ei aluemetsänhoitaja osallistunut.
Jatkosodan käynnistyminen Ivalossa ja lähtö rintamalle
Kantojärvi
Kuusamo
Auttijärvi
Käylä
Lehtiö
Arrela, Ilmari
Kukkola, Antti
Perunka, Matti
Korhonen, Gunnar
Kariniemi, Veikko
Heikinheimo, Veikko
Kiiveri, Veikko
Aine, Veli (Valo)
jatkosota
vuosi 1941
Lauri Arrella muutti perheineen Rovaniemeltä Inariin 1.5.1941. Lähtö Inarista sotatoimiin tuli melko nopeasti muuton jälkeen kesällä 1941, jolloin jatkosota käynnistyi. Ilmari veli soitti Ivalosta ja pyysi ottamaan mukaan suojeluskuntakamppeet, sillä rähinä oli alkanut. Ensimmäisenä tehtävänä oli kaluston ja kuljetusten järjestäminen Ivalossa. Kun tämä tehtävä oli hoidettu, tuli kutsu Rovaniemelle ja sieltä edelleen Kuusamoon polttoaineen täydennyspisteen hoitajaksi. Suorapuheisuus koitui Laurille kohtalokkaaksi, sillä esimies Lehtiö ei oikein tykännyt mielipiteiden ilmaisusta ja niin koitti lähtö upseerihommiin Kuusamon korpeen rintamalinjoihin. Matkalla vastaan tuli haavoittuneita ja kaatuneita, joiden näkemin ei kohentanut mielialaa. Rintamalinjoilta löytyi velipoika ja vanhoja tuttuja ja tehtävät taistelupartion johtajana käynnistyivät.
Särkikangas
Kemijärvi
talvisota
pommitukset
sota-aika
Haastateltava oli joukkojensa kanssa Kemijärvellä ruokailemassa, kun venäläiset sotakoneet alkoivat lentää paikkakunnalla ja pommittaa. Suomalaiset vastasivat tuleen, luvatta, koska sotatilaa ei ollut julistettu.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Rei'itetty seinätaulu, johon voi jättää pieniksi paperirulliksi käärittyjä viestejä. Teoksen osana laatikko, johon valmiit viestit kerätään performanssin jälkeen. Materiaalina sideharso ja paperimassa. Yhteisötaideteos, uniikkikappale.
Artajo, Jorge
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Arvid Järnefeltin kirje Minna Canthille 7.12.1884
filosofia
kirjeet
Minna Canth
Arvid Järnefelt
Arvid Järnefeltin juridista kieltä mukaileva pilailuasiakirja Minna Canthille 13.4.1882
anteeksipyyntö
Pieni lappu, jossa päiväys 13.4.1882. Ilmeisesti kyseessä on Arvid Järnefeltin pilailuluontoinen anteeksipyyntö Minna Canthille. Lapussa on selvitystä tapahtumien kulusta. Toisella puolella otsikkona "Resolutioni." ja allekirjoituksena "A. Järnefelt (Tuomari)".
rakennukset
asuinrakennukset
piharakennukset
pihat
Pukkila -- Kantele
maalaukset
Kuvissa Tuija Asikaisen vuosina 2009-2010 maalaamia tauluja Niemisen pihapiiristä Kanteleella. Kuvissa on muun muassa aitta ja savusauna. Mies maalauksessa on suutari Johan Nieminen kalasaaliin kera. Taustalla näkyy navettarakennus. Johan Niemisen äiti, Ida Nieminen piti kauppaa suutarin verstaan yhteydessä. Siellä sijaitsi myös Vakuutus-Sampo. Ida Nieminen hoiti kylän väkeä ja perhettään yrteillä (mm. suopursu ja ratamonlehdet) saunassa. Valokuva aitasta talvimaisemassa on otettu vuonna 2008. Kuva savusaunasta on 1980-luvulta.
Asikainen, Tuija
Pukkilan kunnankirjasto
ainekirjoitus
kirjastot
kirjastonkäyttö
99.1. (YKL), 84,2 (YKL)
Asp, Isa
Jyväskylän kaupunginkirjasto
opettajankoulutuslaitokset
muistelmat
Jyväskylä
Jyväskylän seminaari
99.1. (YKL), 84.2 (YKL)
Kaarina Maununtyttären muisto : Kaukovalta Hannun kertoma
Kaarina Maununtytär
kuningattaret
Ruotsi
Suomi
Johan Reinhold Aspelin ; kuvat C. Larsson'in piirtämiä
Aspelin, J. R.
K. E. Holm
Enneaekasta juttuo enneaekasella puhheentyylillä
murteet
Karstula
Ässäpee (nimim.)
Keuruun kaupunginkirjasto
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Hietanen, Annele
artikkelit (julkaisut)
Pellervon numerossa 8/1989 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Asunta, Hanna-Leena
Lepistö, Tapani
Mäntsälän kunnankirjasto
Liberté à quatre sous : nice & strange incredible SpielZeuge
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen kuvitus, aiheina pelit ja lelut. Painos 300 kappaletta.
ATAK
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen kuvitus, aiheena vuodenaikojen vaihtelu.
Teos on taiteilijakirja. Castello di Rivoli Museo d'Arte Contemporanea, Rivoli-Turin, and the Fondazione Sandretto Re Rebaudengo, Turin, September 27, 2016 - January 29, 2017.
Atkins, Ed
Christov-Bakargiev, Carolyn
Vecellio, Marianna
Atkinson, Terry
Baldwin, Michael
Atn
Audejev-Ojanen, Pirkko
Teos on taiteilijakirja. Mustakuvioisella paperilla päällystetty laatikko, joka aukeaa kirjan tavoin. Kansien sisäpuolella kolot, joihin kiinnitetty kaksi pientä haitarikirjaa. Kuvituksena puupiirroksia, aiheena mustat linnut, tekstit norjaksi ja ranskaksi. Uniikki teos, tekijän signeeraama.
Auestad Woiter, Geira
Kuopio
Kanttila
Kuva on otettu Kuopion tuomiokirkon tornista vuosien 1889 ja 1893 välisenä aikana. Etualalla oleva vaalea rakennus on Minna Canthin koti Kanttila. Kuva Schuffertin Jyväskylän kuvaamon kortilla. Kuvattu ilmeisesti samassa yhteydessä, kun valokuvaaja on käynyt Kuopiossa kuvaamassa Minna Canthin lapsia. Kuva otettu vuosien 1889 ja 1893 välisenä aikana. Etualan vaalea kulmatalo Kanttila (asuinrakennus ja ns. yläpuoti Kuninkaankadun puolella) ja sen vieressä, ruskeassa talossa nykyisellä Minna Canthin kadulla alapuoti eli lankakauppa.
Aug. Schuffert
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
August Arppen kirje Minna Canthille 14.2.1893.
Sylvi
näytelmät
teatteri
August Arppe
Kirjepaperin ylälaidassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 2.8.1893.
Kirjeen ylänurkassa on himmeä Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 24.6.1893.
Kirjeen ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 3.3.1893.
August Arppen kirje Minna Canthille 8.6.1893.
Kuopion takana
August Arppen kirje Minna Canthille 6.5.1891.
Papin perhe
Työmiehen vaimo
Kirjeen vasemmassa ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 19.7.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 23.8.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 3.12.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 5.6.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 8.9 1892.
August Lampisen kirje Minna Canthille 24.3.1888
August Lampinen
August Lampisen kirje Minna Canthille 26.2.1888
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 19.8.1873
Augusta Katharina Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa.
Augusta Johnson
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 9.9.1873
Jyväskylän aika
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Viimeisellä sivulla näkyy alku Augustan ruotsinkielisestä kirjeestä veljelleen Gustille 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille 9.9.1873
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin Gusti-veljelle. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Ensimmäisellä sivulla näkyy loppu Augustan kirjeestä vanhemmilleen 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille 9.10.1877
Minna Canthin isän kuolema
Kirjeen päiväyksessä on merkintä Kuopio, mutta sisällön perusteella se on kirjoitettu Helsingissä. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [syksy 1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä ja se on kirjoitettu lyijykynällä ruutupaperille. Kirjeen takana on merkintä "Fru mamma Johnson". Augusta oli Minna Canthin sisko, Ulrika heidän äitinsä. Ennen kirjettä Augusta kirjoitti ruotsinkielisen kirjeen veljelleen Gustille. Heti kirjeen jälkeen toisen kirjeen äidilleen 1877.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille [4.7.1877]
Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on kirjoitettu heti Augusta Johnsonin isän, Gustaf Vilhelm Johnsonin, kuoleman jälkeen. G.V. Johnson kuoli lokakuun alussa vuonna 1877. Augusta ja Gusti olivat Minna Canthin sisaruksia. Viimeisellä sivulla näkyy alkua Augustan kirjeestä äidilleen syksyllä 1877.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on sisällön perusteella kirjoitettu syksyllä 1877. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Ensimmäisellä sivulla näkyy toisen kirjeen loppu: Augustan syksyllä 1877 kirjoittama kirje Helsingistä.
Ripaus romantiikkaa ja historiaa : Väki viihtyisi kalaaseissa vaikka aamuun asti
historia : Autonomian aika . 1809
Särkkä, Kaisu
Uusimaa-lehdessä 8.4.1991 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Aukia, Kaisa
Christliga hugswalelser : meddelande i Tawastehus Stadskyrka, söndagarne efter den olyckliga branden därstädes
saarnat
1831
Hämeenlinna
tulipalot
Syyskuussa vuonna 1831 suurin osa Hämeenlinnan kaupungista tuhoutui suuressa tulipalossa. Palon jälkeen 25. syyskuuta Hämeenlinnan seurakunnan kappalainen Carl Gustaf Aulén piti seurakunnalle saarnan, jonka aiheena oli tämä suurpalo. Aulén kiittää saarnassaan Jumalaa kirkon säästymisestä ja lohduttaa murehtivaa seurakuntaa. Edellisenä sunnuntaina sammutustöiden vielä jatkuessa ja kirkonkin ollessa uhattuna jumalanpalvelus oli pidetty torilla
Aulén, Carl Gustaf
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Keisari Alexander I:sen matka Pohjanmaalla v. 1819
hallitsijat
matkakirjallisuus
Pohjanmaa
1800-luku
keisarit
vierailu
Oulu
Kajaani
Tornio
Liminka
1819
Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri I vieraili Oulussa 1819. Matkasta on säilynyt monia asiakirjoja ja aikalaiskertomuksia. Maanmittari ja kaupunginvaltuutettu Petter Wilhelm Aurén (1826-1896) käyttää kirjasensa pääasiallisena lähteenä Sara Wacklinin teosta Sata muistelmaa Pohjanmaalta (1844-45).
Aurén, Petter Wilhelm
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Sata vuotta syntymästä : lähikuvia Hannes Autereesta
Autere, Saimi
Pohjonen, Pentti
perheet
henkilöhistoria
kosmetologit
familjer
personhistoria
kosmetologer
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
Kaarlo Aution vuonna 1998 kirjoittama artikkeli Sylva Boijsta 31.7.1903-2004. Artikkeli on julkaistu ensimmäisen kerran verkkopalvelu www.porstuakirjastot.fi:ssä vuonna 2002.
Autio, Kaarlo