taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen eri värisillä sivuilla on kullakin vitsikäs kasvokuva, josta puuttuu nenä. Sen paikalla on teoksen läpi menevä pyöreä reikä, johon katsoja voi laittaa vaikkapa sormensa. Teoksen keskiaukeama avautuu A 4 -kokoiseksi sivuksi, jossa on lisäksi neljä eri tyyppistä kasvokuvaa. Ei tekstiä. Rajattu painos.
Ladrillo, Antonio
Rikhardinkadun kirjasto
Swaney, Michael
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
uskonnollinen kirjallisuus
kristillinen etiikka
herätysliikkeet
lestadiolaisuus
1800-luku
Crapula Mundi (Maailman Kohmelo) on Lars Levi Laestadiuksen (1800–1861) pastoraalitutkintoon liittyvä johdantopuhe, jossa hän esitti purevan arvion aikansa henkisestä tilasta. Raaistuneet tavat ja rikollisuus levisivät kaupungeista maaseudulle ja hyvin toimeentulevasta väestönosasta alhaisempiin yhteiskuntaluokkiin. Kehityksen syiksi Laestadius osoittaa hengen orjuuden ja uskonnon hylkäämisen.
Laestadius, Lars Levi
Oulu : Juho Helman : 2. tark. laitos. Suomennos latinasta.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Rudolf von Werdenberg, en riddare-historia från Helvetiens revolutionstid
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
Af August Lafontaine. Öfversatt efter sista och förbättrade uplagan. Kirja on Pohjanmaan Museon omistama ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Lafontaine, August Rudolf von Werdenberg
Stockholm (tryckt hos H. A. Nordström).
swe
kirjeet
1830-luku
historia
Hämeenlinna
tulipalot
Palotorvi-lehti julkaisi vuonna 1903 kolme Hämeenlinnan vuoden 1831 suurpaloa käsittelevää kirjettä. Ensimmäisessä kirjeessä kaupungin pormestari G. A. Lagerblad ilmoittaa silloiselle varamaaherralle J. Snellmanille Hämeenlinnassa 14.–15. syyskuuta 1831 raivonneesta tulipalosta, joka sai alkunsa kauppias Juseliuksen talon ulkorakennuksesta. Toisessa kirjeessä pormestari selostaa tarkemmin tulipalon kulkua ja sammutustöitä sekä luettelee palon aiheuttamia tuhoja. Kolmantena kirjeenä on vielä sammutustöitä johtaneen kaupunginviskaali J. Fryxellin selonteko palon kulusta ja sammutustoimista. Kirjeet julkaistiin sekä suomen- että ruotsinkielisinä.
Lagerblad, G. A.
Julkaistu aikakausjulkaisussa: Palotorvi 1903.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Fryxell, J.
juopottelu
moraali
uhkarohkeus
Lagerlöf, Selma
Kirjastot.fi
kannibalism
Asuinrakennus Lukiokadun ja Itäisen Linnankadun kulmassa (Lukiokatu 9)
rakennukset
asuinrakennukset
puurakennukset
tiilirakennukset
portit
uudisrakentaminen
muutostyöt
arkkitehtuuri
empire
uusrenessanssi
nikkarityyli
1890-luku
Lukiokatu 9
Linnankatu 5
Lukiokadun ja Linnankadun kulmauksessa sijaitseva vinkkeli puurakennus on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1834. Lukiokadun puoleisen päärakennuksen rakennutti piirilääkäri Vilhelm Granlund. Linnankadun puoleisen pienemmän talon rakennuttaja oli Lovisa Furuhjelm. Tilanomistaja Georg Uschakoff osti tontin vuonna 1890, ja hän rakennutti tontille lisäksi kaksikerroksisen tiilitalon puiston puolelle. 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä monet Hämeenlinnan puiset empirerakennukset "muodistettiin" uusimalla niiden ulkoasu nikkarityyliseksi. Arkkitehti F. W. Lagerström piirsi vuonna 1890 kulman puurakennuksille runsain yksityiskohdin koristellun pinnan, jossa käytettiin listoja, sorvattuja konsoleita ja ikkunakehysteitä sekä pilastereita. Rakennuksia yhdistää komea kivirakenteinen pyörökaariportti. Lukiokadun puoleiseen sivuun Lagerström piirsi kaksi sivurisaliittia, ulkonemaa, joista toiseen liittyi katuovi katoksineen. Uusrenessanssia edustava tiilinen asuinrakennus on rakennettu vuonna 1891 arkkitehti H. R. Helinin piirustusten mukaan. Rakennuksessa toimi 1960-luvulta 1980-luvulle poliisilaitos, sen jälkeen kaupungin virastoja. Nykyään talo on asuinkäytössä.
Lagerström, F. W.
Helin, H. R.
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Lagerwall avioitui vuonna 1815 Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778—1858) kanssa.
Lagervall, Jakob
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 83.2 LAG
Lagervall
Jacob Fredrik
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 LAG
J. C. Frenckellin ja Pojan Kirjapainosta; A. C. J. Wesander R:n kustannuksella
kirjailijat
Pohjois-Karjala
runot
kirjallisuus
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Kirja Satu Sallisesta on runomuotoinen, kalevalamittaan kirjoitettu kertomus.
Lagervall, Jakob Fredrik
Kansalliskirjasto – Kopio: Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 LAG
Wasenius
Henry M. Stanleyn nuoruus ja ensimmäiset tutkimusmatkat Afrikan sisämaissa
tutkimusmatkailijat
Afrikka
matkat
tutkimusmatkat
sodat
väestöryhmät
arabit
kauppa
taudit
kuvitus
elämäkerrat
Stanley, Henry M.
Livingstone, David
Lagus, F. H. B.
Turun kaupunginkirjasto
Tanckar om hushållningens uphjelpande i Carelen
taloushistoria
kotitalous
väitöskirjat
Karjala
1700-luku
Johan Lagus (16. lokakuuta 1733 Kesälahti – 3. huhtikuuta 1806 Iisalmi) oli lääninrovasti ja valtiopäivämies. Hän valmistui Turun akatemiasta 1757 filosofian maisteriksi. Hänen väitöskirjansa aihe käsitteli Karjalan talouselämää. Väitöskirja valmistui 1756, ja se on Pohjois-Karjala-kokoelman vanhin kirja.
Lagus, Johan
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 LAG
Jacob Merckell
Musikaliska sällskapet i Åbo 1790-1890 : bidrag till dess historik
Varsinais-Suomi
Turku
Åbo
Musikaliska sällskapet i Åbo
Turun soitannollinen seura
musiikki
yhdistykset
historiikit
musiikinhistoria
musik
musikhistoria
organisationshistoriker
1700-talet
1800-talet
Lagus, Wilhelm Gabriel
Åbo Tidnings Tryckeri
Kalevan koulu : historiikki vuosilta 1928-2003
Paimio
kouluhistoriikit
koulut
kansanopetus
kansakoulut
peruskoulun ala-aste
Kirjoittaja täydentänyt myöhemmin tekstiään yhdellä, käsin kirjoitetulla sivulla, jossa käsitellään Kalevan koulun lakkauttamista. Sivu liitteenä.
Lähdeniitty, Arimo
Paimion kaupunki
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
Seitsemän pitäjän kirkko : Paimion Pyhän Jaakobin kirkon vaiheita
kirkkotaide
kirkkorakennukset
Erip.: Varsinais-Suomen maakuntakirja ; 25.
Varsinais-Suomen maakuntaliitto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä tekijältä.
Inarin viimeisen hukkahuoneen raunioilla Nellimissä
Kivijärvi
Peijärvi
Apinavaara
Hukkavaara
Moosesjärvi
Ahvenjärvi
Nellim
Akanlauttapää
Sulkusjärvi
Vuoskujärvi
Morottaja, Uula
Itkonen, Tuomo
susi
metsästys
hukkahuone
pyyntikulttuurit
Inarin viimeinen hukkatarha rakennettiin T.I. Itkosen mukaan v. 1870 lähelle Suonikylän rajaa Sulkus- ja Vuoskujärven välille, kahden vaaran notkelmaan. Tarha oli pohja-alaltaan 9-kulmainen, läpimitaltaan 15-17 m. (Itkonen 1984, 63-64). Tämän vanhan hukkatarhan Reino Lahdenmäki löysi 15-vuotiaana poikasena v. 1947 metsästysreissullaan. Susitarhan rakennelmat olivat tuolloin melko hyvässä kunnossa, mutta vieläkin yli kuusikymmentä vuotta myöhemmin Reino pystyy palauttamaan muistikuvat mieleensä ja esittelemään maastossa olevia rakennelmia.
Lahdenmäki, Reino Antero Noak
Vaattovaara, Merja
Tsarmitunturi
Kampajärvi
Kampaselkä
Kontosjärvi
Ylimmäinen Nilijärvi
Akanlauttajoki
Seitapää
Kuuva, Pekka
karhunpyynti
pyynti
karhu
Reino Lahdenmäellä on yli 60 vuoden kokemus petojen pyynnistä ja eränkäynnistä. Tässä tarinassa kerrotaan kommelluksista, joita sattui karhunpyyntireissulla Kampaselässä.
Mattus, Matti
Valpu
aseet
Poromies Matti Mattuksella oli ruotsalainen Husgvarna niminen pistooli, jota Reino halusi innokaasti saada omakseen. Aseen Matti oli vaihtanut ajohärkään, joka 1926-luvulla maksoi viisi markkaa. Kauppaa hierottiin ja Reino kyseli useaan otteeseen hintaa, johon Matti totesi, että johan minä sen sinulle kerroin. Aseelle ei ollut kantolupaa, joten Matti vannotti ostajaa, että jos palat, niin älä sano, että olet sen minulta ostanut. Pistooli oli vuosikymmeniä Reinolla käytössä, mutta lopulta hän hävitti sen ja totesi, että luvallinen ase on mukavampi käytössä kuin luvaton.
Pyhävaara
Kaitavaara
Aapakuru
ahma : pyynti
Näätänpyyntireissu vaihtui ahmanpyynniksi, kun koira yllätti munajahdissa olleen ahman. Hyvävainuinen koira ja Reino lähtivät jälistämään karkuunpäässyttä ahmaa. Välillä näytti, että ahma pääsi karkuun ja alettiin ruokatauolle. Koira oli kuitenkin levoton ja niin pyyntiä jatkettiin. Ahma löytyi kivenkolosta, jonne se oli piiloutunut. Pimeään luolaan ei ollut asiaa aseella, joten ahma piti saada esille piilostaan. Reino sytytti tulet ja vuorasi menoreiän näätäverkolla. Lopulta savustus tuotti tulosta ja ahma lähestyi verkkoa sähisten. Saaliiksi tuli komea urosahma, josta sai tapporahaa 1500 markkaa.
Nellimöjärvi
Toivoniemi
Nangujärvi
Uula Morottaja oli hieno mies, joka oli monessa mukana. Sulkusjärvelle hän tuli aluksi rengiksi ja pikkuhiljaa isännäksi taloon, jossa asui leskivaimo lapsineen.
Anteri
Ruopimapää
Luirojärvi
Snellmannin kämppä
Luttojoki
Suomujoki
Rajajooseppi
Ahvenjärven kämppä
Kiertämäpäät
Käyräniemi, Vasko
Metsästysreissuilla voi törmätä kaikenlaisiin tilaanteisiin. Reilu viisikymmentä vuotta sitten Venäjän puolella oli sattunut ilmeisesti joku onnettomuus, sillä Suomujoen varsi ja Lutto olivat täynnä poron raatoja. Reino keräsi metsästyskaverinsa kanssa korvamerkkejä reput täyteen jotta poromiehet saisivat korvauksen menehtyneistä poroista. Paluumatka kotiin järjestyi, kun lähellä olleelle savottatyömaalle saapui taksi, jonka kyydissä metsästäjät pääsivät reppuineen kylille.
Kemi
Rovaniemi
Vuotso
Ivalo
Rautaportti
Sarre, Pekka
evakot
Näkymät paluumatkalla evakosta olivat ankeat. Kaikkialla oli sotaromua, sillat ja tiet olivat huonossa kunnossa ja talot poltettu. Poikasia kiinnosti tietysti ammukset, joita oli tien varsiin jääneissä laatikoissa. Reinokin keräsi lahjaksi saadun palttoon taskut täyteen panoksia kotiinviemisiksi. Kotona jouduttiin yöpymään aluksi saunoissa ja perunakellareissa. Kesällä saattoivat yöpyä myös taivasalla porontaljojen päällä.
Tervetuloa Annalaan! : Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä
kotiseutumuseot
museot
oppaat
Pohjois-Pohjanmaa
Pyhäjoki
Teos esittelee Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä.
Lahnaoja, Heikki
Pyhäjoen kunta
Petäjäsoja, Inga
Salmén, Sirpa
Lentopalloilu - Huittisten urheilun uusin tulokas huipputasolla
Lauttakylän Luja
lentopallo
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1980
Lähteenmäki, Matti
Suur-Huittisten pitäjän historia vuoteen 1639
Huittinen
paikallishistoriat
Lähteenoja, Aina
Huittisten kunta
Reposaari
Pori -- Reposaari
Pulkkinen, Oskari
Hacklin, Werner
Porin kirjallinen kerho
Rauma
Rauman kaupunki
Sauramo, Matti
Kivikoski, Ella
Tammivaara, A. B.
Helsingfors : Frenckellska tryckeri aktiebolaget ; 1945
Lahti, Louna
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Painos 300 kappaletta. Väri offset.
Lahtinen, Jenni
Mäki-Patola, Liina
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
1970-luku
joet
kirkot
Hirvijokimaisemaa Kirkonkoskelta kirkkoa päin.
Laiho, Taisto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
maisema
kylät
pellot
niityt
"Kalahaudassa oli myllypäivinä paljon vettä ja siitä haavilla ja onkimalla saatiin kalaa." - kertoi kuvaaja lapsuusmuistoistaan.
"Talo oli Killaisten Mäkisen alkujaan, ja Laihon Oiva ja Laihon Arvo asuivat siellä 1960-luvun puolen välin paikkeille. Myöhemmin talo oli Juhani Pitulan omistuksessa." - kertoi kuvaaja.
Nousiaisten kirkon kävelysilta ja portaat
kirkko
sillat
portaat
Pyhän Henrikin kirkolta johtaa rappuset ja silta yli Hirvijoen, kohden Vanhaa pappilaa.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
hautausmaat
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko sisältä
sisätilat
Hirvijokilaakso ja Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko
kosket
myllyt
sahalaitokset
alakoulu
Laimer, Marianne
oppilaitokset
metsäoppilaitokset
Evon metsäoppilaitos
Evon metsäopisto
Lammi
Evo
1900-luku (vuosikymmen)
Iso-Evon kruunun liikamaa määrättiin vuonna 1856 kruununpuistoksi. Evon metsäopisto perustettiin 1858 ja se toimi vuoteen 1908, jolloin korkein metsäopetus siirrettiin Helsingin yliopistoon. Vuodesta 1876 Evolla toimi myös metsäkoulu, joka jatkoi edelleen metsäopiston siirryttyä Helsinkiin. Kuvassa on Evon metsäopiston päärakennus, joka oli valmistunut vuonna 1863. Alun perin yksikerroksinen rakennus on tässä jo korotettuna 1890-luvulla tehdyn korjauksen jälkeen. Vanha koulutalo paloi laskiaisena 1956, ja sen paikalla on nykyään muistokivi. Taustalla näkyy osa oppilasrakennusta, jota kutsuttiin nimellä Pitkä pytinki tai Pitkälä. Tulipalo tuhosi myös Pitkälän 4.11.1941. Evon oppilaitosalueen säilynyttä vanhaa rakennuskantaa vuodelta 1861 edustavat ruokalarakennus ja Niemelän asuinrakennus, jotka on suunniteltu intendentinkonttorissa. Entinen postitalo on vuodelta 1876 ja oppilasasuntolat Rustholli ja Saarela vuodelta 1892.
Laine, H. K.
Teos on taiteilijakirja. Polymeerigravyyri. Haitarikirja sidotussa kotelossa. Haitarin pituus avattuna 26 cm. Signeerattu ja numeroitu kappale (1/5).
Laine, Janne
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuu
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1931-1932.
Laine, Johannes
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Kontiolahti
Höytiäinen
Pyhäselkä
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala