Pyhäjoen uusi kirkko kiinnostuksen kohteena
Pyhäjoki (kunta)
uudisrakentaminen
kirkkorakennukset
Laine, Leena-Maija
Pyhäjoen kirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Laitila, Simo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Pyörällä vanhaan pyhiinvaelluskohteeseen, Roomaan
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Vaano, Eila
Vaano, Kalevi
matkat
Moskova
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1997
Kouttu, Anna-Liisa
Eskola, Liisa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Laitila
Laitilan marttayhdistys
ruokaohjeet
sieniruoat
Laitilan Marttayhdistys r.y.
Laitilan kirkon 500-vuotisjuhlat 7.-8.9.1968
Laitilan kirkko
kirkot
Ohjelmalehtinen Laitilan kirkon 500-vuotisjuhlilta.
Laitilan seurakunta
Ohjelmalehtinen Laitilan Välimetsän tuvan avajaisilta 20.10.1985.
vapaapalokunnat
Laitilan VPK
Laitilan vapaaehtoinen palokunta
Kaila, Pekka
Varsinais-Suomi
Raisio
1980-luku
rockmusiikki
yhtyeet
Raisiolaisen rockin kultakauden yhtyeisiin kuului myös Korroosio. Kuvassa yhtye on kokoontunut ryhmäkuvaan Pommarin yläpuolelle.
Laitinen, Eino
Raision kirjaston kotiseutukokoelma
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä kuvaajalta
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Kutkylän alueen perimätiedosta. Kirjassa kerrotaan alueen taloista ja asukkaista, perinnetöistä- ja tavoista, palveluista, lystinpidosta ja sota-ajasta.
Laitinen, Heikki
Kangasniemen kansalaisopisto
rakennuspiirustus
lisärakentaminen
rakennukset
koulurakennukset
kansakoulut
Hämeenlinna
Renko
Ahoinen
1930-luku
1890-luku
Rengon ensimmäiseen kansakouluun, Haapamäen kouluun, oli jo päätetty ottaa apuopettaja, kun kuntakokous päättikin toisen koulun rakentamisesta. Uusi koulu tulisi Ahoisten kylään Kustaa Juppalan Tuomenoja-nimiselle tontille. Tuomenojan koulu saatiinkin nopeasti aikaan ja opettaja K. K. Pelander sai aloitusvuonna 1895 viisikymmentä oppilasta. Kuitenkin vain kolmasosa renkolaislapsista kävi tuolloin koulua. Vuonna 1905 Renko sai jo kolmannen koulun, Nummen koulun. 1920-luvulle tultaessa Rengon kouluista oli saanut päästötodistuksen jo 700 lasta. Haapamäen koulu oli vuoteen 1916 asti toiminut Rengon ainoana kahden opettajan kouluna. Tämän jälkeen myös Tuomenojan kouluun otettiin toinen opettaja. Oppivelvollisuuslain edellyttämä alakoulu sijoitettiin 1920-luvulla Tuomenojan koulun veistosaliin, ja alakoulun opettajalle rakennettiin asunto ullakolle. Koulu kävi kuitenkin pian ahtaaksi, ja koulurakennusta jouduttiin laajentamaan 1930-luvun lopulla. Laajennuspiirustus on vuodelta 1937. Tuomenojan koulu lakkautettiin samaan aikaan Kaloisten koulun kanssa vuonna 1994. Vanha koulurakennus on nykyään yksityisomistuksessa ja asuinkäytössä.
Laitinen, U. K.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Laivys, Juozas
Rikhardinkadun kirjasto
Kulbokaité, Eglé
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Rantasalmi
historia
kotiseutu
pappilat
muistelmat
Lampen, Ernst
Kustannusosakeyhtiö Otava
Wuori-Berg, Martti
Lampen, Walter
Westerlund-Reijonen, Lyyli
Malinen-Rautapää, Helmi
Teos on taiteilijakirja. Teos on valkoiseksi maalattu kaappi, saranat oikealla puolella. Kaapin sisällä kalvolle kirjoitettu runo, sininen pohja, ovessa kukkakuvio. Kaappi voidaan ripustaa seinälle. Teos on ollut esillä Galleria Katariinassa 8.11.-26.11.2006. Uniikkikappale, tekijöiden signeeraama.
Lampi, Marra
Teos on taiteilijakirja. Ruskealla uusiopaperilla sinistä tekstiä ja sinisiä kukkaornamentteja. Liittyy samannimiseen näyttelyyn Galleria Katariinassa 8.11. - 26.11.2006.
renessanssi 1300-luku laulumusiikki laulut
Julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä (Madrigale und Caccien aus dem Codex Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019
Landini, Francesco
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Cape, Safford
Pro Musica Antiqua
Teos on taiteilijakirja. Teos liittyy näyttelyyn BOOK SHOW: Eastside Projects, 3 July to 4 September 2010. Näyttely käsitteli kirjaa ja typografiaa hyvin monelta eri puolelta. Teos sisältää mm. jäljennöksen Ulises Carriónin tekstistä "The New Art of Making Books". Takakannessa: Åbäke, Vito Acconci, Tauba Auerbach, Bedford Press, Ulises Carrión, Melissa Dubbin + Aaron S. Davidson, Daniel Eatock, Will Holder, Jeremy Jansen, Kelly Large, Fraser Muggeridge Studio, OK-RM, Simon Starling, Werkplaats Typografie. Painos 1000 kpl.
Langdon, James
Länsisalo, Maija
Keuruun kaupunginkirjasto
Lappalainen, Martti
Lassila, Maiju
Kirjastot.fi
juopottelu
tulitikut
Uudistuva pääkaupunkimme : asemakaava- ja rakennustehtäviä vanhassa ja uudessa keskuksessa. Lisäys I
kaupunkisuunnittelu asemakaavoitus keskustat kaupunkikeskustat 1940-luku
Launis, Ilmari
Helsingin kaupunginkirjasto
kirjastot
kirjastorakennukset
1950-luku
Vuonna 1861 perustettu Hämeenlinnan kaupunginkirjasto muutti tähän entisen ortodoksisen sotilaskirkon rakennukseen vuonna 1924. Myös Hämeenlinnan maakunta-arkisto toimi saman talon yläkerrassa vuosina 1926-1977. Kaupunginkirjastossa 1950-luku oli kasvavien kirjamäärärahojen ja sen myötä myös kasvavien lainauslukujen aikaa. Samaan aikaan perustettiin ensimmäiset toimet, joihin valittavilta edellytettiin kirjastoalan ammattipätevyyttä. Ensimmäisiä koulutettuja kirjastoammattilaisia Hämeenlinnassa olivat Erkki Kemiläinen, Asta Pekonen, Seija Salomaa ja Saara Raakkula. Lastenosaston osastonhoitajana vuonna 1954 aloittanut Asta Pekonen toimi myös kirjastonjohtajana vuosina 1959–1974.
Laurila, Usko
sillat
Pitkäsilta
puistot
Rantapuisto
Laivaranta
talvi
Talvisessa postikorttikuvassa 1930-luvulta on näkymä Rantapuistosta kohti Vanajaveden ylittävää Pitkääsiltaa. Laivaranta on hiljentynyt talveksi, ja lumi peittää satamakonttorin kojuja koristavat tornit. Satamakonttorin ja vesimyymälän sisältävä kaunis rakennus nousi Hämeenlinnan laivarantaan vuonna 1911 A. Rankan piirustusten mukaan. Rautainen kaarisilta valmistui vuonna 1909.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa Oy.
Vanajan kirkko
kellotapulit
hautausmaat
Vanaja
Vanajan keskiaikainen kirkko on peräisin 1400-luvulta. Yksilaivainen kivikirkko on Suomen pienimpiä keskiaikaisia kirkkoja. Kuvassa on rakennuksen etelänpuoleinen seinusta asehuoneineen. Kirkkoa on korjattu ja muutettu useita kertoja vuosisatojen aikana. Vanajan kirkon kellotapuli on rakennettu vuonna 1895 arkkitehti Josef Stenbäckin piirustusten mukaan. Tapulin alaosa on harmaata graniittia ja yläosa on rapattu. Kellot ovat peräisin vanhemman puurakenteisen tapulin ajalta, vanhempi pikkukello vuodelta 1745 ja uudempi isokello vuodelta 1847. Vanajan vanha hautausmaa ympäröi kirkkorakennusta. Etelänpuoleinen seinänvierusta oli aikoinaan halutuimpia hautapaikkoja. Sinne haudattiin pitäjän arvohenkilöitä. Vanajan uusi hautausmaa vihittiin käyttöön 5. 10.1930.
muistomerkit
patsaat
veistokset
Parolan leijona
varuskunta-alueet
Hattula
Parolannummi
Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II saapui seurueineen heinäkuussa 1863 Parolannummelle. Keisarin ohjelmaan kuului Suomen sotaväen katselmuksen ja ohimarssin ohella sotaharjoituksen seuraaminen. Saman vierailun yhteydessä keisari allekirjoitti Hämeenlinnassa J. V. Snellmanin laatiman kieliasetuksen, joka nosti suomen kielen tasavertaiseen asemaan ruotsin kanssa. Hyvin onnistuneen keisarivierailun muistoksi Suomen upseerit päättivät hankkia Parolannummelle muistomerkin. Upseerit ottivat ensin yhteyttä ruotsalaiseen kuvanveistäjään Carl Eneas Sjöstrandiin, joka ehdotti leijona-aihetta pronssiin valettuna. Pronssipatsasta pidettiin kuitenkin liian kalliina, ja lopulta patsas tilattiin kuvanveistäjä ja taidemaalari Andreas Fornanderilta, joka antoi valaa leijonan halvasta metalliseoksesta. Parolan leijona -patsas pystytettiin vuonna 1868 Parolannummen leirikentän laidalle. Huonoon kuntoon päässyt muistomerkki kunnostettiin perusteellisesti kesällä 2011.
Pikkutori
Pikkukatu
Nykyiset kartat eivät enää tunne Pikkukatua, jonka näkymiä tämä postikortti kuvaa. Mukulakivipäällysteinen katu on kuitenkin edelleen olemassa Turuntien poikkikatuna Pikkutorin laidassa. Pikkukatu kulkee vasemmalla näkyvän vanhan puisen empirerakennuksen editse. Talo rakennettiin heti Hämeenlinnan palon jälkeen vuonna 1832, ja siinä ja sen lisärakennuksissa toimi Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu, joka 1900-luvun alussa muuttui Hämeenlinnan yhteiskouluksi. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Hämeenlinnan kaupunginkirjaston sisäänkäynti korkeiden portaiden yläpäässä. Kaupunginkirjasto oli vuonna 1924 muuttanut tähän entisen ortodoksisen sotilaskirkon rakennukseen. Hallituskadun varrella, kirjaston takana näkyy osa ns. Puntilan taloa, joka on samalta ajalta kuin yhteiskoulun vanha puurakennus.
liikerakennukset
myymälät
tavaratalot
Skogster
Raatihuoneenkatu
Osakeyhtiö A. Gust. Skogster aloitti toimintansa 1.7.1931, kun kauppaneuvos Skogster muutti hyvin menestyneen liikkeensä osakeyhtiöksi. 1930-luvun alun lamavuodet aiheuttivat kuitenkin myynnin vähenemistä ja tappiollisia tilinpäätöksiä, mutta vuodesta 1934 alkaen Skogsterillakin päästiin taas voiton puolelle myynnissä, joka jatkoi kasvuaan sotavuosiin asti. Parhaimmillaan Skogster työllisti 150 ihmistä. Skogsterin tavaratalo oli viimeistä päivää auki 15.3.1977. Yhtiö oli tammikuussa 1977 myyty Keskolle.
ravintolat
Etelä-Hämeen osuusliike
ortodoksinen kirkko
1940-luku
Etelä-Hämeen osuusliikkeen funktionalistinen liikerakennus valmistui Rantatorin kulmaan vuonna 1941. Sen suunnitelmat oli laadittu 1930-luvun lopulla Suomen osuuskaupan rakennusosastolla arkkitehti Valde Aulangon johdolla. Rakennuksen alimmassa kerroksessa oli liiketiloja, ylemmissä kerroksissa myös toimisto- ja asuinhuoneistoja. Suunnilleen samantyylinen ja samalta ajalta on myös viereinen Hämeen vakuutuksen talo, jonka suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Tässäkin talossa kerroskorkeus vaihtelee. Palokunnankadun eteläpuolella, Rantatorin varrella sijaitsi kaupungin ortodoksisen seurakunnan kirkkorakennus, joka purettiin 1960-luvulla.
koulut
oppilaitokset
opettajankoulutuslaitokset
Hämeenlinnan alakansakouluseminaari
puutalot
jugend
Kauriala
Kaurialan kaupunginosan vanhin osa on ns. Alasen alue, yhtenäinen 1900-luvun alun puutaloalue vanhan hautausmaan ja Seminaarin koulun välissä. Alue on saanut nimensä rakennusmestari Vilho Fredrik Alaselta, jonka omistama rakennusliike urakoi suuren osan alueen taloista. Postikorttikuvassa näkyy Alasen alueeseen kuuluva Eureninkadun varren yhtenäinen jugendrakennusten ryhmä vuodelta 1909. Uusi ja komea Hämeenlinnan alakansakouluseminaari rakennettiin alueen laitaan vuonna 1930. Kaurialan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1925, mutta se jäi toteutumatta, joten E. Kaalamo laati kaupunginosalle uuden kaavan vuonna 1938. Pääosin Kauriala rakennettiin kuitenkin vasta sotien jälkeen.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa oy.
Teos on taiteilijakirja ja näyttelyjulkaisu. Liittyy samannimiseen näyttelyyn Villa Cernigliarossa Italian Sordevolossa 8. syyskuuta - 20 lokakuuta 2005.
Lawrence Ferlinghetti
Cornali, Francisco
kaunokirjallisuus
veijariromaanit
Ranska
1700-luku
skönlitteratur
pikareskromaner
Frankrike
1700-talet
Öfversättning ifrån spanskan. 236 s. ; 18 cm. Kirja on Pohjanmaan museon omistama ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 583. Kirja on ilmestynyt suomeksi vuonna 1933 nimellä Ontuva paholainen (suom. A. R. Koskimies). Teoksen esikuvana on mahdollisesti ollut espanjalaisen Luis Vélez de Guevaran romaani El Diablo conjuelo (1641).
Le Sage, Alain-René
Götheborg, tryckt hos Lars Wahlström.
swe
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Lechner, Leonhard
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Steinke, Alfred
Berliner Motettenchor