joululehdet
Lohtaja
Keski-Pohjanmaa
Lohtajan joulu 2016 49. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Elisa Karhula, Seppo Karhula
Lohtajan Kotiseutuyhdistys ry
Lönnberg Print & Promo
Lohtajan joulu 2017 50. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Vilho Kinnunen
Lohtajan kotiseutuyhdistys ry
Lohtajan joulu 2017 51. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Juha Salo
Lohtajan Kotiseutuyhdistys ry.
Grano
Lohtajan joulu 2019 52. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Anne Perander, Juha Salo
Lohtajan joulu 2020 53. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Helena Anttiroiko-Mehtälä, Aimo Kallio
Lohtajan joulu 2021 54. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Helena Anttiroiko-Mehtälä
Grano Oy
Lohtajan joulu 2022 55. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Anttiroiko-Mehtälä Kansikuva Juha Salo
Lohtajan kotiseutuyhdistys ry.
Lohtajan joulu 1997 30. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Vesa Pajala
Lohtajan Musiikinystävät r.y.
KPpaino
Lohtajan joulu 1998 31. julkaisukerta Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Palola, akvarelli
Lohtajan joulu 1999 32. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Tuomo Puutio
Lestijokilaakson kirjapaino Oy Markes-Fin
Lohtajan joulu 2000 33. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Päivikki Puutio ja Laina Honkanen
Pohjanmaan Kirjapaino Oy
Lohtajan joulu 2001 34. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 2002 35. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Heikki Säätelä
Art-Print Oy
Lohtajan joulu 2003 36. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 2004 37. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Juha Salo ja Juha Puutio
Art Print Oy
Lohtajan joulu 2005 38. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Tuomo Jukkola
Lohtajan joulu 2006 39. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Tuomo Jukkola
Lohtajan joulu 2007 40. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 2008 41. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 2009 42. julkaisuvuosi Päätoimittaja Paavo Hanhisalo Kansikuva Leena Ylimäki
Kirjapaino Antti Välikangas Oy
Lohtajan joulu 2010 43. julkaisuvuosi Päätoimittaja Paavo Hanhisalo Kansikuva Heikki Säätelä
Lohtajan joulu 2011 44. julkaisuvuosi Päätoimittaja Paavo Hanhisalo Kansikuva Raimo Ijäs
Lohtajan joulu 2012 45. julkaisuvuosi Päätoimittaja Paavo Hanhisalo Kansikuva Helena Vierimaa, Elisa Karhula
Lönnberg
Lohtajan joulu 2013 46. julkaisuvuosi Päätoimittaja Helena Mehtälä Kansikuva Mikko Mehtälä, Paula Jylhä
Lohtajan joulu 1992 25. ilmeistymisvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Sanna Kluukeri ja Riikka Sysimetsä
Lohtajan musiikinystävät ry.
Keski-Pohjanmaan kirjapaino
Lohtajan joulu 1993 26. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Unto Lukkarila
Lohtajan Musiikinystävät ry.
Lestijokilaakson kirjapaino Oy
Lohtajan joulu 1994 27. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Pihla Uusitalo
Lestijokilaakson Kirjapaino Oy
Lohtajan joulu 1995 28. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Lohtajan kirkko (kuva P.P.)
Lestijokilaakson Kirjapaino Oy / Markes-Fin, Estonia
Lohtajan joulu 1996 29. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lutto
Mosku
kalastus
metsäpalot
Kesä 1938 oli kuiva kesä, metsäpaloja oli paljon. Kun palo saatiin rajattua ja sammutettua paikalle komennettu miesporukka ehti kalastamaan. Uistin pudotettiin varovasti veteen, sitä ei saanut liikutella. Kalaa oli paljon, harria ja taimenta ja myös saaliit olivat suuria.
Lokka, Antti
Pautamo, Jarmo
fasismi
skenaariot
tulevaisuus
yhteiskuntakehitys
yhteiskuntakuvaus
London, Jack
Kirjastot.fi
työtodistukset
Lönnbohm, Viktor
arbetsbetyg
1800-luku
1800-talet
1885
A. Lönnbohmin pojalleen Viktor Lönnbohmille kirjoittama työtodistus (ja kaksi kopiota). Lyseolainen ja maanmittausoppilainen V. G. W. Lönnbohm, on kaksi vuotta työksennellyt luonani maanmittaus-sisätöissä, jossa hän on osoittanut tyydyttävää taipumusta, kiitettävää uutteruutta ja kiitettävää käytöstä; joka täten todistetaan. Paltamossa 1nä Kesäkuuta 1885 A. Lönnbohm w. komm. maanmittari
Lönnbohm, A.
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle 1907?
kirjeet
brev
Lönnbohm, Oskar
Kyrenius, Olga
1900-luku
1900-talet
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle. Kirje on kirjoitettu luultavasti 1907. Oskar ja kirjeessä mainittu Anni-vaimo menivät naimisiin vuonna 1906. Antero ja Annikki ovat perheen lapsia, ja Kalle on Kaarlo Lönnbohm. --- Rakas Täti! Seuraa se 325:n S.M:n aksepti. Mahtanee tulla ajoissa. Jotenkin terveinä ollaan, päätäni kuitenkin usein kivistää iltapäivin ja joskus aamulla herätessä. Poika on vankka takki päällä painaa 16 kiloa. Oli kalossitkin jalassa, on aina touhussa. Nyt oppi vasta ääntämään k:n, viime kuussa r:n ja j:n, joista j ja k:ta käyttää hyvin vähän. Annikki sanoo monta sanaa: ottakee, antakee, auttakee (jo 11 kuisena). juoksee ja telmää, vetää alas pöytäliinoja: eilen vetäisi äitinsä nenän alta täyden kahvikupin silmilleen, onneksi ei palanut, oli huivikin otsalla suojana. Antero tuntee Suomettaren ja Savottaren otsikkokirjaimet. Annikki tuntee S:n ja R:n siitä. Kun lehti tulee, lukevat aina ensin pari kirjainta. Lehmä on ummessa. Lela poikii huhtikuussa. 9 p tienoissa. Hyvä laatuaan. Maksoi 190 S.M. Sen vasikka kasvaa maalla syntynyt viime kesäk. alkupäivinä. Tekee kovasti lantaa Annin puutarhaa varten. Siellä on jo 1 omenapuu, jonka tohtori Johnsson lahjoitti ja kävi Edvard Hendusen kanssa istuttamassa syksyllä. Mökistä on maksettava 590, Edvard on Itä-Preussin kohdalla Kalvarian kaupungissa. Estlander on toinen suomalainen. Hendusen rouva on ollut puutteessa. Tuomari Argillanderin rouva (o.s. Envald) keräsi listalla rahaa muutamia satoja. Uneton, laiha ollut, rouva Aholle valittanut, että söisi joskus muutakin kuin paksua ryssälimppua. Siten tuli asia ilmi. Olen omasta puolestani antanut mitä minulla on, lukenut 2–3 kuukautta ensin Ailin, sitten Arvin kanssa latinaa, että pääsisivät apteekkiin. Ehdolla että maksaisivat sitten kuin jaksavat vaikkapa lapsilleni. Ei ole edes maalla mökki, eikä kaup. irtaimisto palovakuutettu, niin on elämä tiukkaa. Velkain lyhennyksiin on mennyt jo tänä vuonna 500, korkoihin ehkä sama, siihen henkivakuutuksia j.n.e. Olen etukäteen jo ottanut huhtikuun (1/4) palkasta muun paitsi 50 markkaa. On mietitty omaa asuntoa, että hyyryrahalla lunastaisi sen omakseen 10–15 vuoden kuluessa. Velkoja on vielä yli 12,000. – Ernst Bick, kituu, enimmikseen ulkomailla. Kallelle olen velkaa 1,000, pyytää alati lyhennystä. Annin sisar on Moskovassa Granit yhtiön (Hangosta) palveluksessa olevan rakennusmestari Hämäläisen vaimo, Jenny. Hän on kivulloinen, oli täällä 2 kuukautta, tytär Ella oli 1/2 vuotta. Porstuasta koetetaan tehdä mökille kammari. Joku sanoi Annia Anteron Mammaksi. Antero toisena päivänä sanoi äidilleen: Äiti elä ole Mamma! – Hän kutsuu hyvin lihavia rouvia Mammaksi. – Lääninmaanmittari R[...]llä, Kallen hyvä ystävä, oli kirjuri, joka eroaa. Koetin siihen saada Hildaa. Se olikin vaan satunnaisen paikka, eikä mikään vak. virka. – Annilla on privaattioppilaita, jotka lopettavat kurssinsa kohta ja saavat kansakoulunsa päästötodistuksensa kansakoulusta. – Kirjoittakaa sieltä asioista.
Oskar Lönnbohmin kirje sukulaisille 1907?
Oskar Lönnbohmin kirje Paltamosta sukulaisille. - Kirjeessä mainittu perheen pian syntyvä kolmas lapsi on Seppo tai Aino. --- Rakkaat sukulaiset! Influentsaa ensin minä yhden päivän klo 2:sta makuulla, sitten Antero vilustui, kun lyhemmin sanoen ei ollut housuja jalassa, kun uutta kelkkaa kokeili 2 tuntia, sitten Annikki ylenantoi 1 päivän. Antero houraili, lähes 40 % kuumetta 1 yön, ajoi muka automobiililla! Palvelija vilustutti törkeällä tavalla. Sitten Anni oksennellut, valitellut. Sitten nyt vahn. palvelija. Muilla lievää paitsi Anterolla 1 yö. Askareet on tehty, minulla työtä jälkijätöllä. Kolmatta perillistä odotetaan uudenvuoden jälkeen syntyväksi. On ollut 3 lainaa irtisanottuna, 1 järjestämättä, 1 vähän kesken. Lähetin taas vekselin (950:–) Kajaaniin 100:– Turkuun velkaan 100:– Annin henkivakuutus 40:– Vuokra 162:50 Vippi Rydmanilta 5:– –'' – Hannikaiselta 30:– Antinpäiväksi varattu 3:– Palvelijain palkat noin 22:– Postiin, kirjepapereita, kuoria, mustetta 3:– Loput jaksoi korjata. Vieraita ei varsin ollut Antin päivillä, tiesivät kitumisen. Vasta lisää. Oskar
kateus
kosinta
kosto
kuolema
luomiskertomukset
mytologia -- suomalaiset
myytit
opetukset
rakkaus
riidat
runonlaulu
viisaus
Lönnrot, Elias
keinutuolit
Laine, Heikki
Nakkila
Turun Sanomissa vuonna 1979 julkaistu juttu nakkilalaisesta keinutuolimestarista Heikki Laineesta.
Loueniva, Eija
Nakkilan kunnankirjasto
Kulmala, Esa
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on kotelon sisällä, harmaa kansi. - Vesiväripuupiirroksia kirjana. Šeherazade on puupiirrostekniikalla käsinpainettu ja käsinsidottu kirja. Teoksen nimi viittaa Tuhannen ja yhden yön kertojaan ja liittyy itämaiseen tarinaperinteeseen, missä jokainen kertomus sisältää vihjeen seuraavaan kertomukseen. Kirjassa ei ole sanoja, eikä se ole sarjakuva. Lukusuuntaakin voi vaihdella. (Liisa Louhio). Numeroitu painos (2/5).
Louhio, Liisa
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
rakennuspiirustus
rakennukset
tiilirakennukset
suojeluskuntatalot
osakeyhtiöt
kunnantalot
Lammin suojeluskuntatalo
Turvan talo
Hämeenlinna
Lammi
Lammin ensimmäinen vuonna 1925 valmistunut hirsinen suojeluskuntatalo paloi 1934. Seuraavan vuoden alussa hyväksyttiin rakennusmestari Väinö Louhion tekemät uuden tiilisen talon piirustukset, ja suojeluskunta sai uuden talon käyttöönsä jo syyskuussa 1935. Talon pihalla oli myös saunarakennus ja varasto. Uudesta talosta tehtiin osakeyhtiö: Lammin suojeluskuntatalo osakeyhtiö Turva. Yhtiön tarkoituksena oli rakentaa ja ylläpitää Lammin suojeluskunnan tarvitsemia huoneistoja sekä rakentaa ja vuokrata ravintolaa ja juhlahuoneistoja. Suurimmat omistajat olivat Lammin osuuskauppa, Lammin osuusmeijeri, Palosten saha ja Lammin suojeluskunta sekä Lotta Svärd -paikallisosasto. Taloa varten ostettiin vuonna 1934 myös palstat Turvala I ja Turvala II, johon tuli mm. urheilukenttä. Vuonna 1938 yhtiö vuokrasi talon suojeluskunnalle 50 vuodeksi. Sodan jälkeen talo oli vuokrattuna Lammin kunnalle, joka käytti Turvan taloa kunnantalona. Talo siirtyi kunnan omistukseen vuonna 1978 ja kuntaliitoksen myötä vuonna 2008 Hämeenlinnan kaupungille. Lammilaisten yhteisöjen ja yksityishenkilöiden perustama Lammin Turvan talo oy osti rakennuksen kaupungilta vuonna 2011 lammilaisten yhteiseksi kokoontumis- ja juhlatilaksi.
Louhio, Väinö
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. "On October 5, 2007, Kristin Lucas became the most current version of herself when she succeeded in legally changing her name from Kristin Sue Lucas to Kristin Sue Lucas in a Superior Court of California courtroom. On the name change petition, she wrote "Refresh" as the reason for the change".
Lucas, Kristin
McKay, Joe
Parnes, Laura
Lucina Hagmanin kirje Minna Canthille 15.3.1893.
Sylvi
naisen asema
Minna Canth
Lucina Hagman
Lucina Hagmanin kirje Minna Canthille 21.3.1883
naisasialiikkeet
sähkeet
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Pyhäjoki (kunta)
kirjailijat
muistelmat
Lapin sota
Haapakoski, Pauli
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Luhtasela, Oiva
Pyhäjoen kirjasto
Törmänen
karjanhoito
navetat
lehmät
Haastateltava kertoo kuinka hän pikkutyttönä Törmäsen kylässä joutui äitinsä kanssa karjanhoitotöihin ja kuinka raskasta työtä se pienelle tytölle oli.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
Lääkäri ja apteekki Inarissa, espanjantauti
Inari
Jukola
lääkärit
apteekit
tulirokko
espanjantauti
lapsikuolleisuus
Perheisiin syntyi paljon lapsia, mutta lapsikuolleisuus oli suuri. Lääkäri oli Inarissa asti, lääkkeitä tuotiin kuitenkin myös Törmäsen kylään. Sairaat hoidettiin pääosin itse miten osattiin. Lääkäri kävi joskus, mutta tarina kertoo lääkärin olleen juovuksissa ja aiheuttaneen enemmän haittaa kuin hyötyä. Tulirokko ja espanjantauti olivat vakavia tauteja, lapsia ja aikuisia kuoli paljon.
Metsäpaloja ja tulvia, lehmät laitumelle
Huuhkaja
tulvat
Talvet olivat lumisia ja kylmiä. Kesäaikaan oli kovia ukonilmoja, ukkonen sytytti runsaasti metsäpaloja. Sammutustyö oli raskasta. Sammutustyöhön oli miesten lähdettävä vaikka kesken omien heinätöiden. Tulvat olivat suuria ja kun jäät lähtivät liikkeelle joutuivat ihmiset ja karja siirtymään tulvan alta pois. Varsinkin Huuhkajan kylässä oli hätä tulvan takia.
Törmäsen kauppa, Norjan kauppaa, kökkäjäiset
Norja
kauppa
elintarvikkeet
vaihtokauppa
Haastateltavan isällä oli Törmäsessä kauppa, jossa myytiin elintarvikkeita, joita ei itse voitu tuottaa, esimerkiksi jauhoja, sokeria, suolaa ja makeisia sekä tupakkaa ja jonkin verran vaatetavaraa. Tavarat tuotiin Norjasta ja Rovaniemeltä, vastikkeeksi vietiin poronlihaa ja voita. Kauppamatka Rovaniemen markkinoille oli pitkä, ensimmäinen yöpymispaikka oli Vuotsossa, hevoskyydillä kuljettiin. Kaupankäynti loppui ensimmäisen maailmansodan aikoihin.
pula-ajat
vuosi 1918
perunanviljely
ohra
Vuodet 1917 ja 1918 olivat levotonta aikaa. Myös ruoasta oli puute varsinkin vähäosaisilla ihmisillä. Törmäsen talollisilla ruokaa kyllä riitti omasta takaa, vain leivästä oli puute. Parempiosaiset auttoivat köyhempiä. Perunaa viljeltiin, ohra ei kuitenkaan menestynyt.