Joensuu
kansalaisopistot
vapaa sivistystyö
historia
toimintakertomukset
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1933-1934. Olla Teräsvuori oli johtajana ja johtokunnan jäsenenä 31.8.1933 saakka. Opiston v.a. johtajana toimi 1.9.1933 lähtien Jussi Turunen.
Turunen, Jussi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Joensuun Vapaaopisto työvuonna 1923-1924
Nurmes
Valtimo
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa on myös selvitys Nurmeksen Vapaaopiston toiminnasta 1921-1923/ kirj. P. Piironen ja Valtimon vapaat valistuskurssit / kirj. Sanni Hämäläinen sekä kirjoitus: Pohjois-Karjalan läänin Keskus-Vapaaopisto. Hankkeen alkuvaiheet.
Teräsvuori, Olla
palotoimi
vapaapalokunnat
säännöt
jäsenet
Historiikki sisältää Joensuun vapaapalokunnan säännöt, komentosanat ja ohjeet marssiharjoituksia varten, vuoden 1903 johtokunnan jäsenet ja palokunnan eri osastojen jäsenet unohtamatta soittokuntaa. Kunnan pelastuskalusto on myös lueteltu.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
Joensuun W.P.K:n Höyryruiskukomppanian ohjesääntö
palokunnat
vapaapalokunta
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1912-1913
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun kolmas vuosikertomus kattaa lukukauden 1912-1913. Se sisältää uuden koulutalon esittelyn valokuvineen sekä selostuksen vihkiäisjuhlasta. Siinä on myös painettuna Tahvo Könösen (nimimerkillä Teppo K.) kirjoittama juhlaruno, jonka opettaja Edit Malmströn lausui vihkiäisissä.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1913-1914
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun neljäs vuosikertomus on lukukaudelta 1913-1914.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1914-1915
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1914-1915. 1. maailmansodan syttymisen takia koulun aloittaminen lykkäytyi, ja lukukausi pääsi alkamaan vasta 21.9.1914.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1915-1916
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1915-1916.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1916-1917
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1916-1917.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1919-1920
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1919-1920
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1920-1921
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1920-1921.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosilta 1917-1918, 1918-1919
kansalaissota
Vuosikertomus sisältää lukukaudet 1917-1918 ja 1918-1919. Näihin vuosiin sisältyi 1. maailmansota sekä Suomen kansalaisssota, jotka vaikuttivat myös Joensuun yhteiskoulun toimintaan. Yhteiskoulun oppilaita ilmoittautui joukoittain Joensuun Suojeluskuntaan. Koulutyö kävi välillä mahdottomaksi, koska oppilaita ilmoittautui myös rintamalle. Myös opettajat osallistuivat armeijan toimintaan. Koulu lakkautettiin kokonaan 22.2.1918 ja luovutettiin kasarmiksi Karjalan Ratsujääkärirykmentille. Kansalaissota loppui 15.5.1918. Koulutyö koulussa pääsi jatkumaan.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1907-1910
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun ensimmäinen vuosikertomus on vuosilta 1907-1910. Se sisältää myös Joensuun Yhteiskoulun kannatusyhdistyksen säännöt sekä Joensuun Yhteiskoulun ohjesäännön.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1910-1912
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun toinen vuosikertomus kattaa vuodet 1910-1912.
Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. vuosikertomus vuodelta 1939
Pohjois-Karjala
meijerit
osuuskunnat
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1939 oli meijerin 38. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1937
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1937 oli meijerin 36. toimintavuosi.
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1938
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1938 oli meijerin 37. toimintavuosi.
Johan Ferdinand Canth
Johan Ferdinand Canth (Minna Canthin aviomies)
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Jokioinen
1800-luku
Johan Mattson Rindell syntyi Nousiaisten Alakylän Pietilän talossa 1837. Nousiaisissa nuorena häntä kutsuttiin häämusikantiksi. Hänet tunnettiin myös etevänä ihmisten lääkitsijänä. Kouluja hän kävi Turussa. Hän toimi lukkarina, urkujenrakentajana, koulumestarina ja kanttorina usealla paikkakunnalla.
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
juhlat
ihmiset
Pukkila -- Kantele
autot
Valokuva-albumissa kuva on otsikoitu: "Johan Niemisen juhlat Kanteleella". Kuvassa auton lavalla Olga Sipponen (vas.), Ilmi Nieminen, Eino Telakivi, Anne Telakivi ja August Varamo. Auton takana Urho Jokinen (vas.), Helmi Jokinen, Karin Varamo (sylissä Oskari), Ida Nieminen, Johan Nieminen, Väinö Snell, Eino Nieminen, Knut Vainio ja Anselmi Kallio. Edessä istuvat lapset Elli Airaksinen, Aino Nieminen, Reino Nieminen, Anna Salmi ja Irja Heittola.
Pukkilan kunnankirjasto
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Wahlroos (suku)
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Johannes (Jussi) Jeronen kirkonkylän Etelärinteestä. Tyttärenlapset Sirpa ja Markku. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.8.1971.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
isoisät
valtiopäivämiehet
Haanpää, Johannes
Valtiopäivämies, Myllymäen isäntä ja tilanhoitaja Juho eli Johannes Haanpää (1836-1920) oli Pentti Haanpään isoisä.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
1960-luku
Osuuskauppa Nilakan johtaja Kalevi ja Eeva Aitto-ojan läksiäiset. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.6.1968.
Osuuskauppa Nilakan johtaja Kalevi Aitto-oja. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 15.4.1965.
Rainio, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1997
Lehtisaari, Eino
Jokaiselta ihmiseltä oppii jotakin : kaupankäyntiä Laukaassa silloin ennen
Luokomaa, Timo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Keski-Vakkuri, Irma
Karru, Minna
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 JOK
Joensuun W. P. K.
Kokemäki
Harjavalta
paikallishistoriat
Joki ja sen väki on ensimmäinen kattava Kokemäen ja Harjavallan historiasta julkaistu teos. Se esittelee ihmisiä, ilmiöitä, tapahtumia, elämää ja kohtaloita hylkeiden ajasta kahden itsenäisen kunnan syntymiseen 1870. Teoksen ytimessä on Kokemäellä ja Harjavallassa eläneiden ihmisten suhde ympäröivään maailmaan ja jokapäiväisen elämän mahdollisuuksiin. Monipuolisesti kuvitettu teksti perustuu vankkaan tutkimukseen ja se on tarkoitettu jokaiselle Kokemäen ja Harjavallan historiasta kiinnostuneelle. Teos avaa tuoreita näkökulmia myös koko eteläisen Suomen ja Itämeren alueen historiaan.
Salminen, Tapio
Kokemäen ja Harjavallan kaupungit ja seurakunnat
Jo k i j a sen väki I I jatkaa Kokemäen historian käsittelyä vuonna 2007 ilmestyneen Kokemäen ja Harjavallan yhteisen historian ensimmäisen osan viitoittamalla tiellä. Teos välittää lukijalleen Koke­mäen rikkaan historian kunnan itsenäistymisestä vuonna 1870 aina vuoteen 2010 saakka. Esiin tule­vat niin tietopuoliset faktat paikkakunnan mennei­syydestä kuin myös eloisat ajankuvaukset ihmisistä ja ilmiöistä 14 0 vuoden ajalta. Kirja on runsaasti kuvitettu, perusteelliseen tutkimukseen perustuva teos kaikille Kokemäen historiasta kiinnostuneille. Samalla se lisää tietouttamme myös Satakunnan historiasta laajemmin.
Hoppu, Tuomas
Kokemäen kaupunki ja seurakunta
helmenpyynti
simpukat
Helmenpyynnin kukoistuskausi on ollut vuosikymmenten 1850-1930 välillä. Jokihelmisimpukka elää keskimäärin 180 vuotiaaksi, vanhimmat kuitenkin jopa 280 vuotiaaksi asti. Simpukan ikä määritellään kuoren vuosirenkaista. Raakun kuoriaines on lujaa sarveiskalvoa ja se kestää aikaa. Siksi vanhoja raakunkuorikasoja voi vielä havaita entisten helmenpyyntijokien rannoilla.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
nahkiainen
pyynti
Nakkila
Nakkilalaisten nahkiaispyytäjien haastatteluihin pohjautuva kirjoitus. Koonnut Riitta Rantanen Satakuntalaisen Osakunnan kotiseuturetkellä vuonna 1962.
Rantanen, Riitta
Nakkilan kunnankirjasto
uimakoulut
Huittinen -- Lauttakylä
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Hovi, Mirja
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 29.4.1965 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Satakunnan Kansa -lehdessä julkaistu murrepakina, päiväystä ei tunneta
Jono. Käsikirjoitus helmikuu 1945 Sirkussankari. Osa käsikirjoituksesta maalis-heinäkuu 1945 Ihme. Käsikirjoitus heinäkuu 1945
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
huijaus
pula-ajat
nälkä
alkoholijuomat
Digitoitu dokumentti sisältää kuusi pientä ruutulehtiötä, joista kolme ensimmäistä ja viimeinen ovat Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kannellisia lehtiöitä n:o 4, muut kaksi Rafael Haarlan avolehtiöitä n:o 103. Lehtiöt sisältävät osan romaanin Sirkussankari käsikirjoituksesta ja kahden novellin käsikirjoitukset. Novellissa Jono kerrotaan siitä, kuinka Alkon myymälä eli niin sanottu pitkäripainen on avattu sotavuosien jälkeen. Jo aamuyöstä ennen avaamista on ovelle alkanut muodostua jonoa. Entinen korpraali, nyt pelkkä Antti Isolintu hyödyntää tilannetta ja onnistuu myymään paikkansa jonossa useaan kertaan tienaten runsaat tuhat markkaa, jolla voi elää mukavasti. Teksti kuuluu korpraali Isolintu -sarjaan sen viimeisenä tekstinä. Tekstissä oleva maininta torista viittaa Ouluun. Haanpää oli itse jonottamassa viina-annostaan Oulun torin laidassa olleessa Alkon myymälässä. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 6.2.1945 Julkaistu ensimmäisen kerran Kansan kuvalehdessä (9/1945). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Romaani Sirkussankari on Pentti Haanpään kirjailijauran erikoisin tapaus, josta on kerrottu pääpiirteissään Vesa Karosen teoksessa Haanpään elämä (SKS 1985) ja Matti Salmisen teoksessa Pentti Haanpään tarina (Into 2013). Sirkussankarissa kerrotaan akrobaatti, ilmavoimistelija ja hammastaiteilija J. E. Huttusesta, joka esiintyi sirkuksissa ja myös itsenäisesti seisoen käsillään kolmen olutpullon päällä ja laulaen tässä asennossa ooppera-aarioita. Erityisen tunnettu hän oli hammasvoimistaan. Huttunen kiskoi kokonaisia linja-autoja vahvalla purukalustollaan. Huttunen kirjoitti omaelämäkertansa, mutta arveli tarvitsevansa stilisointiapua ja pyysi Haanpäätä tähän työhön. Haanpään päiväkirjan mukaan kirjailija vastasi pyyntöön myöntävästi 21.2.1945, luki tekstin 23.-24.2.1945 ja ilmoitti 25.2.1945, että haluaa tekijänpalkkiosta 90 prosenttia. Huttunen palautti sopimuksen 9.3.1945, ja Haanpää aloitti kirjoitusprosessin 10.3.1945. (Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät, Into 2016). Sodanjälkeinen aika oli Haanpäällä runsaan viinankäytön aikaa ja päiväkirjan päiväyksissä on ristiriita: käsikirjoituksen ensimmäinen päiväys on 9.3.1945 ja siinä merkintä "Sirkussankarin suunnittelua (J. E. Huttusen mukaan)". Kirjoitusprosessin kulkua voi seurata päiväkirjasta. Haanpää lähti 22.5.1945 matkalle Oulun kautta Iisalmeen, Savonlinnaan ja Kuopioon. Taskulehtiöt olivat mukana ja romaani eteni. Haanpää palasi Piippolaan 5.6.1945. Syynä matkaan oli riitaisa avioelämä ja odotettavissa oleva tyttären syntymä. Haanpää ei ollut hyväksynyt Ailin raskaaksi tuloa. Lehtiöiden viimeinen päiväys on 6.7.1945. Lopputarkastus oli 10.7.1945, käsikirjoitus lähti eteenpäin 18.7.1945. Välillä oli pitkiä taukoja Haanpään ryyppyreissujen takia. Laajuus noin 500 lehtiönsivua Kirjoituspaikka ja -aika 10.3.-6.7.1945 Sirkussankari julkaistiin J. E. Huttusen nimellä vuonna 1946 (Matkakirja). Novelli Ihme kertoo voimamies ja akrobaatti Kalle Laksosta, joka yhyttäytyy Taikuri-Jussin mukaan. Rahattomat miehet menevät kahvilaan lämmittelemään. Taikuri-Jussi pyytää sisään astuvaa vanhempaa körttiläismiestä antamaan taskustaan korttipakan. Körttiläismies vastaa loukkaantuneena, ettei hänellä milloinkaan ole ollut kortteja. Kun hänen taskustaan kuitenkin löytyy korttipakka, mies lähtee naurunremahduksen saattelemana ulos. Jussi vaatii tästä tempusta läsnäolijoilta kolehtia, jolla miehet saavat ostettua kahvia ja voileipiä. Kun Kalle kuulee tempun salaisuuden, hän kuitenkin pettyy suuren ihmeen kutistuttua pieneksi vilungiksi. Novelli on irrotettu romaanista Sirkussankari erilliseksi novelliksi ansaintamielessä. Kirjailija lähetti jutun 11.7.1945 Ensio Rislakille (Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät, Into 2016). Todennäköisesti ajatus oli, että se julkaistaisiin Kansan Kuvalehdessä, jonka vakituinen avustaja Haanpää silloin oli, mutta tiettävästi juttua ei ole julkaistu. Kukaan ei havainnut, että Huttusen nimellä julkaistun romaanin päähenkilö on juuri Kalle Lakso, teksti meni täytenä Haanpään juttuna. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.7.1945 Julkaistu ensimmäisen kerran kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaimiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Jöns Buddes bok : en handskrift från Nådendals kloster
Naantali
Bodde, Jöns
käsikirjoitukset
kirjallisuus
luostarit
keskiaika
handskrifter
medeltiden
litteratur
kloster
Nådendal
Budde, Jöns
Helsingfors : [Svenska litteratursällskapet i Finland]
Hultman, O.F.
Jylhä, Heikki
palkinnot
oppilaat
koululaiset
Jorma Laulainen sai 1. palkinnon Kuopion läntisen opettajayhdistyspiirin ainekilpailussa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.3.1966.
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1984
Joroinen
musiikkijuhlat
musiikki
musiikkiesitykset
Joroisten Musiikkiyhdistys ry
Tekijänoikeuden omistaa Joroisten Musiikkiyhdistys ry ©
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1985
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1986
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1987
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1988
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1989
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1990
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1991
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1993