Plan de pacification sur cette base : les limites politiques des états doivent être conformes aux limites naturelles
politiikka
politik
tietokirjallisuus
facklitteratur
Par l'abbé P. de M ..... 74 s. ; 20 cm. Niteeseen sidottu myös teos Defense du systeme des limites naturelles. Suite du plan de pacification. Kirja saatu lahjoituksena Linköpingin Stifts- och Landbibliotek -kirjastolta. Mukana teksti: "Sändes med hälsning denna lilla volym, som hittats bland dupletterna. Vännen Nils Gobom 15.9.1953". Kirjassa on Lukukirjaston exlibris, jossa numero 235. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Mably, P. de
Hambourg
fre
Diagram of historical development of Fluxus and other 4 dimensional, aural, optic, olfactory, epithelial, and tactile art forms
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Taitettujen kansien sisällä 1,5 metriä pitkä poikkitaiteellinen kaaviokuva roomalaisesta sirkuksesta puujalkajalkapalloon vuonna 1973.
Maciunas, George F.
Rikhardinkadun kirjasto
Nordgren, Sune
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Kaksiosainen teos, 1. osan nimi: Toipuminen. 2. osalla ei ole nimeä. Kaksi mustalla kankaalla päällystettyä kansiota, jotka solmitaan kiinni mustin kangasnauhoin. Kansioiden sisällä vanhoja nuottipapereita, joissa on violetilla musteella tehtyjä kuvioita ja lyijykynällä sekä ohuella musteella kaunokirjoituksella kirjoitettuja sanoja, jotka osittain näyttävät kirjoitetun paperin toiselle puolelle. Uniikki teos. Taiteilijan signeeraama.
Mäenpää, Kaija
Teos on taiteilijakirja. Mustalla kankaalla päällystetty kansio, joka solmitaan kiinni mustin kangasnauhoin. Kansion sisällä vanhoja nuottipapereita, joissa on musteella tehtyjä kuvioita ja lyijykynällä sekä ohuella musteella kaunokirjoituksella kirjoitettuja sanoja, jotka osittain näyttävät kirjoitetun paperin toiselle puolelle. Toisen nuottipaperin nimiösivulla on teksti: Berceuse, Gabriel Fauré ja toisessa, pienemmässä, on myös C. Charminaden Gavotin nuotit. Uniikki teos. Taiteilijan signeeraama.
Teos on taiteilijakirja. Teos on paperipainos Mark Maherin teoksesta Alphabet block for ancient children. Alkuperäinen teos rakentuu käsin puusta veistetyistä aakkospalikoista. Pohjimmiltaan teos on "unelma siitä, kuinka voisimme oppia uudelleen lukemaan, puhumaan ja ajattelemaan". Julkaistu Art Print -painotalon 40-vuotisjuhlan yhteydessä 2004.
Maher, Mark
Myhkyrillä. I näytöksinen näytelmä. Näytelmän käsikirjoitus.
Maiju Canth
Myhkyrillä
käsikirjoitukset
näytelmät
esitteet
julkaisut
Vuodelta 1985 peräisin oleva Pukkilan ensimmäinen kuntaesite, jonka tekstin allekirjoittajana on kunnanjohtaja Kari Satoniitty. Esitteen on tehnyt paikallinen yritys, toiminimi Mainostoimisto Kantele. Valokuvat ovat pääosin Lasse Sumiloffin ottamia.
Mainostoimisto Kantele
Pukkilan kunnankirjasto
Pukkilan kunnan esite, joka on otsikoitu "Elämäsi suuret haaveet ovat lähempänä kuin luuletkaan". Esitteen ovat tehneet paikallisessa yrityksessä, Mainostoimisto Kanteleessa Lasse ja Eeva Sumiloff sekä Tiina Perttilä. Tämä kuntaesite on 1990-luvun taitteesta. Maan parhaat palvelut -otsikon alla oleva kuva on otettu vuonna 1988 valmistuneen Osuuspankin uuden liiketalon avajaisissa.
Heinäntekoa Pukaranjärvellä 1940-luvun lopulla
Niemi, Esteri
Mäkelä, Aini
Mäkelä, Veikko
Kustila, Milja
Järvenpää, Niilo
henkilökuvat
heinänkorjuu
Honkajoki
1940-luku
Heinäntekoa Pukaranjärvellä 1940-luvun lopulla (2_9 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt vasemmalta: Esteri Niemi, Aini Mäkelä, Veikko Mäkelä, Milja Kustila ja Niilo Järvenpää. Etualalla koira. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 132 ja Menneitä muistelleen (Hämeenlinna 1996) s. 65.
Mäkelä, Eino
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattu kirja. Materiaalina kuparinen, patinoitunut kattopelti. Pinnalla lintukuvioita. Uniikkikappale
Mäkelä, Kaisaleena
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. Matkapäiväkirja, tajunnanvirtaa. "Circulatio-projekti (1992-93) käsitteli rautateitä kuin verisuonistoa Suomen kehossa" (Tuula Karjalainen). Numeroitu kappale (30/101).
Mäkelä, Mox
Teos on taiteilijakirja. Näyttely: Helsingin kaupungin taidemuseo 9.12.1994 - 15.1.1995.
Tanninen, Maija
kotiseutumuseot
peilit
palkinnot
puhelimet
museoesineet
Pukkilan kotiseutumuseon vitriini. Edessä on Pukkilan Puhelin Osakeyhtiön osakekirja vuodelta 1924. Takana rautainen pöytäpuhelin, jonka on omistanut Savijoen koulun opettaja Gebhard Vuorela. Eino Sairolan voittamassa pokaalissa on teksti Kanteleen hevosystäväin seura 1916. Karl William Roine on huutanut peilin, kynttilänjalat ja lusikat Porvoossa vuonna 1910 pidetystä huutokaupasta. Einar Simolinnan voittamat kolme palkintopokaalia ovat vuosilta 1906-1907. Hattu ja käsineet ovat kuuluneet Koivulinnan emännälle, huolitellusta pukeutumisestaan tunnetulle Silja Mikkolalle. Pukkila-Museo toimii kiinteistössä, jonka Kalle ja Silja Mikkola aikoinaan omistivat.
Mäkelä, Pertti
Tekijä antaa oikeudet vain kuvan ei-kaupalliseen käyttöön
kehdot
kansanomaiset huonekalut
Pukkilan kotiseutumuseon tupainteriööri, jonka esineistö ja tekstiilit ovat aikakaudelta ennen vuotta 1919. Interiööri kuvaa tupaa kiireisenä arkipäivänä. Esillä olevaan esineistöön kuuluvat muun muassa perunavati, kaljatuoppi, voiaski, yhdestä puusta veistetty kynttilänjalka, kahvimylly, lampaannahkapeitto, sahdinteossa tarvittava kuurna ja sen korjailussa käytettävä jämsi, tupakkasäiliö, tupakkaleikkuri, matkavakka, tuohikontti, seinäkori, rukki, istuinpotta, saapasrenki, juustomuotit, maitosiivilä, varpuvispilä, taikinasarvet, kauhat, patakoukka ja taikinasaavi, jonka pohjaan on kaiverrettu vuosiluku 1794. Emäntä on pukeutunut kivijalkapaitaan ja puolihameeseen, isännällä on pellavahousut, pellavapusero ja tuohivirsut. Tuvan kalusteina ovat pirtinpöytä ja leveät penkit, emännän työpöytä ja astiansäilytysteline sekä kehto.
savupirtit
Pukkilan kotiseutumuseon savupirtin oven yläpuolelle on kaiverrettu vuosiluku 1795. Huoneessa oikealla kiinteä penkki ja vasemmalla jäänteitä tulisijasta. Rakennuksessa on useita kerrostumia. Räppänät kertovat sisäänlämpiävästä rakennuksesta. Myöhemmin rakennus on uudistettu uloslämpiäväksi pirtiksi savupiippuineen. Lattialaudoituksen alta paljastuivat rakennuksen multapenkki ja trossipohja.
kirnut
syöminen
kunniakirjat
Pukkilan kotiseutumuseon navetan esineistöä. Oikealla on kimpitekniikalla valmistettu leili eli piimälasku, keskellä kiulu, vasemmalla toinen leili, takana kirnu. Vieressä Kylväjä-lehtiä vuodelta 1909 ja Pellervo-lehti vuodelta 1919. Seinällä on Suomen Ayrshireyhdistyksen Emil Vappulalle hieno Äimästä myöntämä kunniakirja. Kolmannessa kuvassa on museonavetan kananpesä.
Tekijä antaa oikeudet vain kuvan ei-kaupalliseen käyttöön.
museorakennukset
museot
julkiset rakennukset
Pukkilan kotiseutumuseo toimii taidegalleria Koivulinnan pihapiirissä olevissa rakennuksissa. Pukkilan museoyhdistyksen perustava kokous, jonka Einar Simolinna oli kutsunut koolle, pidettiin 7. kesäkuuta 1953. Kotiseutumuseon ensimmäiseksi museorakennukseksi saatiin Pukkilan manttaalikunnan vuonna 1951 lahjoittama entinen viljamakasiini. Museoyhdistyksen tehtävät siirtyivät kunnalle vuonna 1969. Vuonna 1995 Einar Simolinnan tytär Hannele Peusa lahjoitti kunnalle pesämunan, joka mahdollisti Koivulinnan piharakennusten kunnostamisen ja museon siirtämisen sinne. Pukkila-museon avajaisia vietettiin 11. elokuuta 1996 nuorisoseurantalo Toimelassa pidetyssä juhlassa sekä Koivulinnan mäellä.
suutarit
kengät
jalkineet
Pukkilan kotiseutumuseon suutarinverstas. Seinällä olevilla hyllyillä on erikokoisia puisia lestejä: ylähyllyllä miesten sekä alahyllyllä naisten ja lasten kenkien lestejä. Suutarin pöytä on matala laatikollinen pöytä, jonka reunassa on pieni laita. Suutarilla on yllään flanellipaita, pussihoudut ja varrelliset työsaappaat. Polvihihna eli polviremmi kulkee suutarin jalkaterän ja polven ympäri. Hihna pitää kiinni polvipuun tai lestin suutarin polvea vasten ja vapauttaa näin suutarin kädet työskentelylle. Polvipuu on suutarin työskentelyalusta kenkää ommeltaessa. Suutarin kädessä on naskali ja miesten nauhakenkä. Lattialla on rautainen työteline eli kylmäsuutari.
ompelukoneet
Pukkilan kotiseutumuseossa oleva suutarin silinterikone, Poljettavaa Singer-merkkistä suutarin ompelukonetta kutsutaan silinteriksi tai silinterikoneeksi.
rakennukset
Etualalla on Pukkilan Osuusmeijerin konttori- ja asuinrakennus ja taustalla Sipiläisen liikerakennus Pukkilan Kirkonkylässä, nykyisen Keskustien varrella. Emil Sipiläisen aikana liiketalossa toimi muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Pihalla oli bensamakki. Kauppias Sipiläisellä oli myös kolme kuorma-autoa.
liikerakennukset
Nykyisen Keskustien varrella Pukkilan Kirkonkylässä ollut Sipiläisen talo, jossa toimivat aikoinaan muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Kuva on otettu joulukuussa 1975. Ilmakuvassa Sipiläisen punasävyinen talo on alhaalla olevista taloista toinen vasemmalta.
Sipiläisen entinen liiketalo nykyisen Keskustien varrella Pukkilan kirkonkylässä purettiin vuonna 1977. Etualalla olevan liikenteenjakajan kohdalta oli jo aiemmin purettu Riihimäen talo, jossa toimivat muun muassa kauppa ja kahvila Melba.
Aiemmin osuuskaupan myymälänä toiminut ja sittemmin ravintolaksi muutettu Kohisevan talo rakennettiin nykyisen Keskustien varrelle Pukkilan Kirkonkylään vuonna 1953. Rakennuksen päädyssä on mäntsäläläisen taiteilija Sven-Olof Westerlundin seinämaalaus Minne menet. Kunta maalautti sen 1990-luvun puolivälissä. Kohisevan takana näkyvät meijerin rakennukset ja kuvan vasemmassa yläreunassa Kirkonkylän koulu.
huoltamot
yritykset
Santalan huoltoasemaa esittelevistä kuvista ensimmäinen on lokakuulta 1974. Ennen huoltoaseman perustamista samalla paikalla toimi Eino Soinin polkupyöräkorjaamo. Tapio Santala aloitti huoltoaseman pidon 1960-luvun alussa. Asemakiinteistön rakennusaika ei ole tiedossa. Santalan päärakennus on 1920-luvun lopulta. Huoltoasemana sittemmin toiminut kiinteistö oli rakennettu jo tuolloin. Seuraavat kuvat samasta paikasta on otettu 2000-luvulla. Taustalla näkyvät Pukkilan Osuusmeijerin entiset rakennukset. Sivun alimmainen kuva on helmikuulta 1977.
Koivulinna
taidegalleriat
huvilat
Kuvia Koivulinnan huvilasta, joka on toiminut viime vuodet taidegalleriana (Galleria Koivulinna). Ylimmän kuvan on ottanut Pertti Mäkelä ja muut Virpi Kallio. Ensimmäinen interiöörikuva on Katja Tukiaisen ja kaksi muuta Alpo Jaakolan näyttelystä. Mustavalkokuvassa huvilan edessä poseeraavat Alice Kaira ja Tuomas Mäntynen. Koivulinna-mainoksen pukkipiirroksen on tehnyt Sven-Olof Westerlund. Koivulinna on rakennettu ilmeisesti 1900-luvun taitteessa. Johan ja Amanda Melinin kuoltua huvila huutokaupattiin vuonna 1922 ja siitä tuli Kalle ja Silja Mikkolan koti. 1960-luvun puolivälissä Koivulinna siirtyi Siljan sukulaisten omistukseen. Pukkilan kunta osti kiinteistön vuonna 1985. Syksyllä 1986 Pukkilan kunnanhallitus antoi kulttuurilautakunnalle oikeuden käyttää huvilaa näyttelytarkoituksiin (ote pöytäkirjasta). Taidegalleria avattiin vuonna 1987. Vuonna 1996 Pukkilan kotiseutumuseo muutti Koivulinnan piharakennuksiin. Galleria Koivulinnan taiteilijat 1987-2014 (aakkosjärjestyksessä): Ahjotuli Unto, Ahtila Eija-Liisa, Ambar Ruth, Arkoma Antti, Arminen Tuija, Boehm von Tuomas, Brask Marie, Byström Tuomas, Caluwe de Robert, Cederström Eva, Ekman-Björkman Eila, Enckell Daniel, Eskelinen Päivi, Falck Marianne, Haapala Merja, Haarla Teuri, Hakava Aale, Hakola Marikki, Hamari Mia, Hautamäki Ilari, Havia Sami, Heikkinen Jaana, Heimonen Samuli, Heino Marianne, Heiskanen Outi, Henry Arthur, Hepoluhta Pekka, Hietanen Reino, Honkonen Juhani, Hursti Armas, Hyttinen Niilo, Hytönen Petri, Hyytiä Leena, Hämäläinen Olli, Jaakola Alpo, Joro Juha, Junttila Helena, Kaarna Marika, Kainulainen Pekka, Kaira Alice, Kaminen Marjukka, Kaminen Mosher Petra, Kanerva Raimo, Karjalainen Juho, Karjalainen Leena, Karpov Nina, Kekarainen Pertti, Keskinen Eija, Korhonen Ninna, Koskinen Antero, Krohn Inari, Kuchka Heta, Kurunsaari Heli, Kärki Ipi, Larjasto Harri, Launis Tapani, Lehtinen Sirkka, Lehtinen Tuula, Leinonen Jari, Liikanen Elina, Liksom Rosa, Lilljakku Minna, Lindholm Hannu, Lindman Pia, Linnovaara Juhani, Loukkola Satu, Mantila Irja, Merz Rudi, Myllykangas Moosa, Mäkelä Mox, Mäkilä Jarmo, Mäntynen Tuomas, Mörö Reijo, Nelimarkka Riitta, Neuvonen Kirsi, Niemelä Jaakko, Nukari Pirkko, Nurminen Tiina Elina, Ojala Pilvi, Osipow Anna-Maria, Osipow Paul, Peltonen Tuukka, Penttilä Sirkka, Pesonen Liisa, Pirtola Erkki, Pitkänen Tarja, Pohjola Mikael, Raittila Tapani, Raski Leena, Rautio Henrich Ilmari, Renvall Leena, Renvall Seppo, Renvall Tuomas, Retulainen Anna, Rista Ilona, Rista Simo, Ruotsala Maria, Rönkkönen Hannu, Saali Tuomo, Sakkinen Riiko, Sarva Sanna, Sarvanne Minna, Saukkonen Teemu, Savolainen Veikko, Schafhauser Vilmalotta, Sipiläinen Anneli, Sipiläinen Inga, Soininen Riikka, Somervuori Kim, Stenvall Kaj, Stor-Pellinen Ilpo, Streng Anne, Sumiloff Eeva, Suomi Risto, Suomi Marko, Susi Nanna, Sörensen Henry, Tammi Pasi, Tavastila Fanny, Tenni Sari, Tervo Kirsi, Tiittanen Kirsti, Toikka Oiva, Toivonen Sami, Toivonen Sara, Tukiainen Katja, Turto Lea, Uusitalo Riitta, Vaajakallio Ulla, Vaalio Henry, Vaara Roi, Walliander Pekka, Valtonen Osmo, Vellonen Jarmo, Vesalahti Mika, Westerlund Sven-Olof, Wikström Eva, Vuoksenmaa Johanna, Vuorenmaa Tuomo-Juhani, Wuorila-Stenberg Henry, Yassin al Moustafa, Yrjölä Petri.
Kallio, Virpi
hevonen
Kotiseutumuseon navetassa on Yrjö Siltalan valmistama puuhevonen Hekku, jonka päälle on puettu 1900-luvun alun satulan runko. Siltalan kotona oli Hekku-niminen hevonen, joka kyyditsi oppikoulua käyneet pojat kotoa Porvoontien varrella olevalle linja-autopysäkille. Sen jälkeen hevonen palasi yksinään kotiin. Tarinan mukaan Hekku ei antanut kenenkään nousta kotimatkalla kyytiin.
vanhainkodit
Pukkilan entinen vanhainkoti. Kunnalliskoti valmistui vuonna 1955. Siinä oli alunperin tilat 19 asukasta varten. Lisäksi talossa oli henkilökunnan asuntoja. Oheinen kuva on vuodelta 1983.
kirjastot
Ennen omien toimitilojen hankkimista Pukkilan kirjasto toimi ainakin suntio Emanuel Soinin talossa, suntio Väinö Karilan talossa ja Bäskmannin talossa. Karilan talon salin kunta vuokrasi vuonna 1929 kirjastokäyttöön. Kirjastoa hoiti Selma Karila, joka piti puolisonsa kanssa sekä leipomo-kahvilaa että kirjakauppaa. Karilan kaupan kautta kunta hankki yli puolet kirjaston kirjoista. 1960-luvulla kirjasto toimi jonkin aikaa Bäckmannin talossa, kunnes kirjasto vuonna 1965 muutti valmistuneelle uudelle kunnantalolle. Nykyisiin tiloihinsa Kiinteistöosakeyhtiö Säästösuvantoon kirjasto siirtyi keväällä 1992. Karilan talo näkyy ilmakuvassa (ilmakuvan tekijä eli valokuvaaja ei ole tiedossa) vasemmassa reunassa nykyisen Keskustien varrella. Vaaleista taloista oikeanpuoleinen on Karilan talo. Oikealla näkyvät meijerin rakennukset. Toinen kuva esittää niin sanottua Bäckmannin taloa Naarkoskella. Vuonna 1965 kirjasto muutti vastavalmistuneelle kunnantalolle (kolmas kuva). Virastotalossa sillä oli käytössään noin 80 neliötä. Vuonna 1992 kirjasto siirtyi tien toiselle puolelle, Porvoonjoen rannalle rakennettuun Kiinteistöosakeayhtiö Säästösuvantooon, jonka yläkerrassa oli Säästöpankin konttori. Nykyisin Tietotalon tunnetusta rakennuksesta kirjasto sai käyttöönsä kolme kertaa aiempaa suuremmat tilat. Alimmassa kuvassa kirjaston talo näkyy oikealla. Sen vieressä on vanha Pukkilan Säästöpankin talo ja äärimmäisenä vasemmalla entinen meijerikiinteistö.
navetat
Kuva museon navetasta. Oikealla maitosiivilä, jonka edessä ovat lehmänkellot. Keskellä maitotonkka, jossa on sekoitusmäntä. Vasemmalla: kermakannu.
Pukkilan kotiseutumuseo
leikkikalut
Lapsuusmuistoja kotiseutumuseossa. Vitriinissä on kaksi leikkikaluina käytettyä matkalaukkua, puusta valmistettu hyrrä, kuvapalikat, muistokirja 1930-luvulta, rihvelitaulu, joka on valmistettu ajanjaksolla 1890–1910, sekä lelu, jonka narusta vedettäessä kanat nokkivat laudalla olevia jyviä.
käsityöt
silitysraudat
Vitriinissä on muun muassa kaksi valurautaista, liedellä kuumennettavaa silitysrautaa sekä nauhapirta, joka on valmistettu yhdestä puusta ja maalattu tummaksi. Työvälineessä on 22 lovea ja 23 reiällistä pystypuuta. Kahvalaudassa on ripustusreikä. Pirrassa on puna-musta-harmaa villanauha. Sukkulassa on mustaa villalankaa kuteeksi. Oikealla on kaulauslauta, joka on petsattu ruskeaksi. Laudassa on vuosiluku 1773. Vasemmalla on kaulauslauta ja kaulaustukki. Kaulauslaudassa on vuosiluku 1753. Kuvassa on myös viisi sukkulaa, lankapuolia, puupingotin ja rullatikku.
kivikausi
kirveet
Vitriinissä oikealla: kivikirves, jossa on reikä keskellä vartta varten. Vasemmalla kivikirves, joka on löydetty Pukkilan Naarkoskelta 28.4.1990. Reikäkivi on luovutettu Pukkilan kotiseutumuseolle 5.8.1996.
puuesineet
Pukkilan kotiseutumuseon vitriinissä on muun muassa kruunattu mitta, jossa on vuosiluku 1892. Kulmat on vahvistettu metallilla. Kapassa on kädensijat ja sen vetoisuus on 20 litraa. Kapassa ja kapan takana on jyvälapio. Toisessa kruunatussa kapassa a on vuosiluku 1899. Kulmat on vahvistettu metallilla ja vetoisuus on yksi litra. Vitriinissä on myös kruunaamaton mitta. Seulan laidat on taivutettu puusta, pohja on päreristikkoa. Vitriinin hyllyllä on kuppaussarvia ja iskurautoja eli suonirautoja. Iskuraudalla on tehty ihoon pieniä haavoja, joiden päälle on laitettu sarvet, joilla on imetty verta haavoista. Hyllyllä ovat myös nuken kenkien lestit sekä rukkasen kaavain. Takana oleviin räätälin saksiin on kaiverrettu vuosiluku 1753. Vitriinissä lisäksi Gebhard Vuorelan työvälineenään käyttämät profiilimalli, johon on kaiverrettu vuosiluku 1782, höylä ja hierinlauta. Höylän, johon on kaiverrettu kirjain A, toinen puoli on profiloitu. Höylässä on myös uraviivoja vaakasuoraan. Muuta esineistöä: kaavinrauta eli jämsi, punttihöylä, johon on yhdistetty ruuvipuristin puumuttereineen, vasara ja kaksi tuohirasiaa, joista toisessa on nauloja, puukaira, reikäpora, johon on kaiverrettu vuosiluku 1827 ja kädensijaan toiselle puolelle risti ja simsihöylä, jonka terä ja pohja on profiloitu.
seurantalot
raittiusseurat
Pukkila
Savijoen raittiusseurantalo
julisteet
korkit
Seurantalo on valmistunut syksyllä 1936 ja sen on suunnitellut arkkitehti Heikki Siikonen. Taloa laajennettiin vuonna 1967 lisäämällä 9x15 metrin pituinen jatke kaksikerroksisena. (Lähde: Martti Saaristo: Pukkilan historia. Järvenpää 1985: Lehtikarin Kirjapaino.) Kolme ylimmäistä kuvaa seurantalosta on ottanut Pertti Mäkelä vuonna 2014. Kolme alimmaista kuvaa on ottanut Virpi Kallio vuonna 2016 ja niissä näkyy seurantalon seinällä olevia isoja mainoskorkkeja sekä keikkajulisteita.
sillat
kivirakenteet
postikortit
maisema
louhokset
Pertti Mäkelä on ottanut postikorttien kuvat. Suurin osa kuvista on otettu vuosina 2014-2016. Valokuvat ovat olleet esillä Naarkosken sillat -näyttelyssä Hyvinvointikeskus Onnissa kesällä 2016. Näyttelyn on koonnut Elämää Pukkilassa -ryhmä. Ensimmäisessä kuvassa on näkymä Naarkoskelle uudelta maantiesillalta. Toinen kuva on 2000-luvun alkupuolelta. Yleisö on kokontunut viettämään Naarkoskipäivää. Kolmannessa kuvassa on siltakivilouhos Majakallion metsässä, Naarkosken ja Torpin rajalla. Neljäs kuva on otettu alajuoksulta ja siinä näkyvät lohiportaat. Näyttelyssä kuva oli otsikoitu: "Silta vie saareen". Viidennessä kuvassa näkyy Naarkosken yhteisrantaa.
rehtorit
koulut
haastattelut
Laukaa
Mäkelä, Tiina
Keuruun kaupunginkirjasto
Tämä historiikki on pakinaa Saarijärven Karjalaisseura r.y : n 40-vuotistaipaleelta 1945—1985
Mäkinen, Aino
Karstulalaisia naishiihtäjiä : Martta Poikonen ja Eine Suomäki muistelevat 1920-luvun kilpailumatkojaan
Mäkinen, Toivo
Teos on taiteilijakirja. Teos on kirjansivuista leikatuista, noin 4 mm kapeista paperinauhoista keritty ja liimaamalla kovetettu pallo, jossa on 28 cm pitkä häntä. Uniikkiteos.
Mäkiö, Erkki
Länsi-Suomen opisto - 114 vuotta suomalaista kansansivistystä
Länsi-Suomen opisto
kansanopistot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Malinen, Sami
Teos on taiteilijakirja. Nidottu vihko, 40 sivua, obi. Paperit Gmund Original Vergé 100 g/m2, Fabriano Tiziano 160 g/m2. "J. O. Mallanderin En Begynnelse sisältää alun perin vuonna 1978 julkaistun satiirisen, filosofisen tekstin, jossa inhimillinen maailmankaikkeus luodaan, käänteisessä järjestyksessä tosin." Numeroitu editio 200 kpl.
Mallander, J.O.
Salokannel, Aleksi
Ovatko laukaalaiset synkkiä ja tunteettomia?
Mällinen, Kauko
Suomaat Kajaanin kihlakunnassa Oulun lääniä : Selonteko Suomen Suoviljelysyhdistyksen suomaatutkimuksista v. 1905
Kajaani
Kajaanin kihlakunta
Oulun lääni
suot
viljely
Selonteko Suomen suomaista ja niiden viljelyolosuhteista, kirjoittanut E. A. Malm. Suomen Suoviljelysyhdistyksen vuosikirja 1905, kolmas vihko.
Malm, Evert August
Suomen Suoviljelysyhdistys
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön kuvateos. Numeroitu painos (73/375).
Malmström, Henrik
Varsinais-Suomi
Vehmaa
hionta
kiviteollisuus
Mannelin, M.
Käsityöammattilaitokset Hämeenlinnan kaupungissa v.v. 1896–1905 ja ammattilaitosten tarkastus
tarkastus
ammatit
käsityöläiset
ammattientarkastus
työolot
verstaat
Hämeenlinna
Tarkastusten toimittaminen "käsityöhuoneissa" kuului Hämeenlinnassa vuonna 1880 perustetun terveydenhoitolautakunnan tehtäviin. Kaupunginlääkäri Viktor Mannerin kirjoittama tarkastuskertomus kattaa kymmenvuotiskauden 1896–1905, jolloin Hämeenlinnan käsityöammattilaitoksissa suoritettiin neljä tarkastusta keskimäärin kolmen vuoden välein. Tarkastettavien piiriin kuului yli viisikymmentä verstasta ja liikettä, joissa oli yhteensä yli 200 työntekijää. Joukossa oli mm. jalkine-, räätälin- ja puusepänverstaita, värjäämöjä, savenvalamoja, kivenhakkaamoja ja kirjansitomoja sekä maalarin-, nahkurin- ja kellosepänliikkeitä. Merkittävä muutos vuosisadan vaihteen työoloissa oli päivittäisen työajan lyheneminen lähemmäs kymmentä kuin kahtatoista tuntia. Työntekijöiden asuminen oli edelleen puutteellista, vaikka siinäkin oli tapahtunut edistystä. Kuitenkin osa työntekijöistä asui edelleen verstastiloissa. Verstaiden siisteydessäkään ei ollut kehumista, edes sylkyastioita ei kaikista paikoista löytynyt. Kaupunginlääkäri Manner oli tyytymätön myös ammattientarkastusta sääteleviin määräyksiin, jotka antoivat vähän mahdollisuuksia työoloissa havaittujen puutteiden korjaamiseen.
Manner, Viktor
Hämeenlinnan kaupunki
Asunto-olosuhteet Hämeenlinnan kaupungissa v. 1908
asuminen
asunnot
1900-luku (vuosikymmen)
Asumisen ahtaus ja asuntojen huono kunto oli yleistä varsinkin alemmissa sosiaaliryhmissä vielä 1900-luvun alkupuolella niin Hämeenlinnassa kuin muissakin kaupungeissa. Pienimmissä, vain yhden huoneen käsittävissä asunnoissa asui keskimäärin 2,8 ihmistä. Kaupunginlääkäri Viktor Manner selvittää tässä teoksessa Hämeenlinnan vuoden 1908 asumisoloja monenlaisten tilastojen avulla. Tilastojen perusteella hän toteaa asuntojen olevan ylimalkaan hyvin pieniä ja perin puutteellisia, "mikäli taloudenpitoon tarvittaviin ja yleensä vaadittaviin mukavuuksiin tulee." Asuinolojen tarkastaminen kuului kaupungin terveyshoitolautakunnan tehtäviin, kunnes vuonna 1931 Hämeenlinnaan perustettiin erityinen asuntotarkastajan toimi.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vähäisen kulkutaudeista Hämeenlinnan kaupungissa kuluneen vuosisadan aikana
sairaanhoito
1800-luku
isorokko
kolera
kuolleisuus
lavantauti
punatauti
sairaalat
tartuntataudit
terveydenhoito
Viktor Manner toimi Hämeenlinnan kaupunginlääkärinä vuosina 1899–1913. Manner oli myös uudistusmielinen kunnallismies, jolla oli suuri vaikutus esim. kaupungin vesijohtolaitoksen perustamiseen. Tässä artikkelissa Manner selvittelee mm. tilastojen avulla kulkutautien aikaansaamaa tuhoa 1800-luvun Hämeenlinnassa. Kaupungin huonot hygieniaolot, mm. liian tiivis rakentaminen, karjan jätösten leviäminen asuintonteilla, soinen ympäristö ja lietteiset rannat edesauttoivat tarttuvien tautien leviämistä kaupungin asukkaiden keskuudessa. Vuoden 1831 tulipalon jälkeen kaupungissa levisivät punatauti, lavantauti ja isorokko. Pahin koleraepidemia koettiin vuonna 1853, jolloin 6,4 prosenttia kaupunkilaisista kuoli. Lavantauti puolestaan surmasi suuren joukon hämeenlinnalaisia 1860-luvun katovuosien aikana. Pahimpina tautiaikoina kaupunkiin perustettiin tilapäisiä kulkutautisairaaloita sairaiden hoitamiseksi ja tautien enemmän leviämisen estämiseksi.
Julkaistu painettuna: Kaikuja Hämeestä VII : Hämäläinen osakunta. - Helsinki : Kirjapaino-osakeyhtiö Sana, 1908.
Terveys- ja sairashoidolliset olot Hämeenlinnan kaupungissa
terveydenhuolto
tilastot
väestötilastot
kuolemansyyt
taudit
elintarvikehygienia
elintarvikevalvonta
saunat
apteekit
lääkärit
sairaanhoitajat
kätilöt
Kaupunginlääkäri Viktor Manner (1864–1936) selvitti vuonna 1909 Hämeenlinnan kaupungin terveydenhoidon tilannetta kaupungissa pidettävää Suomen terveydenhoitoyhdistyksen kokousta varten. Vaikka kokous peruuntuikin, Mannerin selvitys julkaistiin painettuna samana vuonna. Ajankohtaisia asioita kaupungin terveydenhuollossa tuolloin olivat vesijohto- ja viemärityöt sekä kaupunginsairaalan laajennus. Manner esittelee terveyden- ja sairaanhoidon tilanteen historiallista taustaa vasten, esim. väestö- ja kuolleisuustilastoja teoksessa on yli sadan vuoden ajalta. Teoksen liitteenä on terveydenhuoltoon liittyviä virallisia ohjeita, mm. Hämeenlinnan kaupungin terveyshoitosäännöt vuodelta 1903.