Junttilan perhe kotipihassaan 1920-luvulla
Keitele
valokuvat
hevonen
perheet
1920-luku
Junttilan perhe kotipihassaan 1920-luvulla. Hevosen selässä pojat Heikki ja Mooses, rappusilla Riikka ja suitsissa Nestori Tossavainen. Kuva Riitta ja Raimo Tossavainen.
Keiteleen kunnankirjasto
maatilat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Junttilan tila Viinikkalassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.6.1969.
Paananen, Vellamo
Nieminen, Reino
urheilijat
juoksijat
juoksu
urheilu
palkinnot
palomiehet
Reino Nieminen (1926-2016) oli Pukkilasta kotoisin oleva juoksija. Helsingissä järjestetyissä vuoden 1952 olympialaisissa Niemisellä oli kunniatehtävä kantaa olympiasoihtua Mannerheimintiellä. Nieminen kuljetti tulen eduskuntatalolle, josta seuraava kantaja toimitti sen olympiatulen sytyttäneelle Paavo Nurmelle. Olympialaisten aikaan Nieminen tapasi argentiinalaisen juoksija Delfo Cabreran. Palomiehenäkin työskennellyt Cabrera halusi tavata helsinkiläisen palomies-juoksijan, joten hänet ohjattiin Niemisen puheille. Käpylän paloasemalla otetussa kuvassa miehet ovat oikealla. Kolmannessa kuvassa Nieminen on kilpailemassa Oslossa, Lillehammerissa vuonna 1953. Hän sai hopeaa 3000 metrin matkalla. Niemisen juoksu-ura päättyi vuonna 1953 akillesjännevammaan, mutta hän voitti palomiesten Pohjoismaiden mestaruuden (3000 m juoksu) Tanskassa vielä vuonna 1955. Neljännessä kuvassa Nieminen on Tanskassa vuonna 1955. Seuraavat kuvat ovat juoksun alkumatkasta (Nieminen toisena) ja palkintojenjaosta. Seitsemännessä ja kahdeksannessa kuvassa on pieni osa Niemisen uransa aikana saamista palkinnoista. Taustalla näkyy valokuva, jossa Nieminen kantaa olympiasoihtua avajaispäivänä 19.7.1952. Alhaalla vasemmalla oleva ruskea laatta on olympiasoihdun kantajille annettu muistolaatta. Pyöreä hopeinen laatta on olympiakarsinnoista. Palkintokulho on palomiesten mestaruuskilpailuista. Yhdeksännessä kuvassa ovat Reino Nieminen (vas.), Toimi Seppälä ja Pentti Seppälä. Miehet ajavat kuormaa. Kymmenennessä kuvassa ollaan Otaniemessä palopäällystökoulun pihalla vuonna 1958. Palomies Nieminen on kuvan keskivaiheilla, alaosassa oleva viiva osoittaa häneen. Toiseksi viimeisessä kuvassa Nieminen (vas.) on Malmin paloaseman edessä. Kuvassa myös Topi Jaulema (2. vas.) ja Erkki Saarikangas. Kuva otettu todennäköisesti 1950-luvulla. Viimeinen tiedosto sisältää Orimattilan Sanomissa 14.9.2000 julkaistun, Virpi Kallion kirjoittaman artikkelin.
Pukkilan kunnankirjasto
Juoppous. Osa käsikirjoituksesta toukokuu 1939
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
alkoholismi
vieraantuminen
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä pienille liuskoille, viimeinen liuska on revitty kapeasta ruutulehtiöstä. Viimeisellä sivulla on shakkitehtävä. Vihkossa teksti alkaa kesken, suunnilleen novellin puolivälistä sanoilla: "Viimein varusmestari palasi". Varusmestari tuo alokkaan, joka haluaa esikuntakirjuriksi; Puksu ja Närhi juovat alokkaan kaksi viinapulloa. Puksu panttaa vihkisormuksensa Närhelle ja lähtee näillä rahoilla kapakkaan ja tarjoaa rommitoteja kavereilleen. Myöhemmin kersantti Puksu tapaa sirkuksen voimamiehen, jolle häviää nöyryyttävästi alasimen nostossa. Lopulta pureksiessaan kotona laiskasti ruokaansa Puksu keksii aforismin: Jumalan myllyt jauhavat hitaasti. Juoppous on itsenäinen mukaelma James Joycen novellista Counterparts kokoelmasta Dubliners (1914). Kirjallisen "varkauden" huomasi ruotsalaiskriitikko Tomas Oliv vuonna 1960. Laajuus 32 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 23.5.1939 Novelli on ilmestynyt kokoelmassa Ihmiselon karvas ihanuus (Gummerus 1939), julkaistu teoksessa Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 17.4.1897
kirjeet
Karl Johan (Jussi) Canth
Minna Canthin pojan Jussin kirje äidilleen. Jussi Canth oli tuolloin asepalveluksessa Lappeenrannassa.
Jussi Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 27.11.1896
Jussi ja Anna-Liisa Haanpää sekä Erkki Keinänen
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Jussi
Haanpää, Anna-Liisa
Keinänen, Erkki
Piippola, Leskelä
Jussi ja Anna-Liisa Haanpää sekä Erkki Keinänen Sepäntalon pihassa vuonna 1935.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Piippo, Jussi
Piippo, Reeta
Jussi "Hota-Leenan poika" ja Reeta Piippo vuonna 1939.
Jussi Rainio tutkii uupumatta kieltä, kulttuuria ja historiaa
Liimatainen, Päivi
Keuruun kaupunginkirjasto
1930-luku
Jussi Tikkanen oli Kymi-yhtiön ”kymppi”, ja vaimo Manta muistetaan savottalaisten keskuudessa hyvästä kahvistaan. Kuvassa lisäksi lapset Niilo, Liisa ja Leena. 1930-luku. Kuva Riitta ja Raimo Tossavainen.
Lapinlahti
rakennukset
liiketalous
yritykset
kauppa
Venäläisen liiketalo
Tavara-Tupa
Jussi Venäläisen liiketalo Tavara-Tupa sisäpihan puolelta. Nykyisin talo tunnetaan Pääskynpesänä. Aineiston luovuttaja: Kirsi Koponen
Lapinlahden kunnankirjasto
Jutasimme Sodankylään - Tuokiokuvia kotiseutupäiviltä
kotiseutujuhlat
Sodankylä
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
Ryti, Eeva-Maija
Willamo, Oiva Johannes
Reutu
Reutu, Hannu
huumori
jutut
Humoristisia juttuja Reutun sontatunkiosta, heinänteosta, karhunammunnasta sekä Hildan lentokeen lakuttamisesta. Lopussa on juttu jätkien saunanlämmityksestä. Saunomisen marssijärjestys muuttuu, kun eversti Willamo seurueineen saapuu paikalle.
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
Juuan kansakoululaitos 50-vuotias 1880-1930 : sivistyshistoriallinen kuvaus Juuasta
Juuka
koululaitos
koulut
kansakoulu
opettajat
oppilaat
historia
Kirja käsittelee Juuan kunnan kansakoululaitosta, sen 50-vuotista historiaa.
Tirkkonen, Toivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.52 TIR
Juuan kunta
Juuan säästöpankki 30-vuotias : 1904-1934
säästöpankit
Juuan Säästöpankki
historiikit
Juuan Säästöpankin 30-vuotinen historia vv. 1904-1934.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 36.22 TIR
museot
meijerit
Nakkila
Juustomeijerimuseossa on nähtävillä Nakkilan Osuusmeijerin juustolassa käytettyä kalustoa. Museo sijaitsee vuonna 1859 rakennetussa viljamakasiinissa. Sisäkuvat ottanut Ritva Raivio vuonna 2003. Ulkokuvan ottanut Niina Uusi-Seppä vuonna 2009.
Uusi-Seppä, Niina
Nakkilan kunnankirjasto
Raivio, Ritva
osuusmeijerit
juustokattilat
juusto
juustoteollisuus
meijeriteollisuus
maitovalmisteet
meijerituotteet
elintarvikkeet
Miehiä keittämässä juustoa Pukkilan Osuusmeijerissä. Kuvassa nostetaan juustoliinassa olevaa juustomassaa juustokattilasta puristinpöydälle.
Zola, Émile
Kirjastot.fi
Jymylinna
Entinen suojeluskuntatalo, nykyisin kaupungin omistuksessa.
Valokuvaamo Uno Berglund, Lahti
Orimattilan kaupunginkirjasto
Jymylinnan mäellä pidetyt laulu- ja soittojuhlat vuonna 1909
juhlat
tapahtumat
esiintyjät
1910-luku
Jyväskylä : kaupunki, maalaiskunta : opaskartta
Jyväskylä
kaupungit
kartat
opaskartat
42.4502 (YKL)
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Jyväskylän kaupunki, Mittausosasto
Jyväskylä lähiympäristöineen : opaskartta
Jyväskylä suomalaisena sivistyskaupunkina
Jyväskylän seminaari
Jyväskylän lyseo
oppilaitokset
lyseot
oppikoulut
kesäyliopistot
vapaa sivistystyö
92.845 (YKL)
Jaakko Gummeruksen artikkeli Kyläkirjaston kuvalehdessä. Alkuperäisjulkaisu Kyläkirjaston kuvalehti : A-sarja 1912, N:o 6, Jyväskylässä : K. J. Gummerus Osakeyhtiö, 1912
Gummerus, Jaakko
Alkuperäisjulkaisu Kyläkirjaston kuvalehti : A-sarja 1912, N:o 6, Jyväskylässä : K. J. Gummerus Osakeyhtiö, 1912.
Jyväskylä: kaupunki, maalaiskunta: opaskartta
Jyväskylän maalaiskunta
Karttakeskus
opettajankoulutuslaitokset
38.409 (YKL)
Jaakko Gummeruksen artikkeli Kyläkirjaston kuvalehdessä. Alkuperäisjulkaisu Kyläkirjaston kuvalehti : A-sarja 1913, N:o 6, Jyväskylässä : K. J. Gummerus Osakeyhtiö, 1913
Alkuperäisjulkaisu Kyläkirjaston kuvalehti : A-sarja 1913, N:o 6, Jyväskylässä : K. J. Gummerus Osakeyhtiö, 1913
Jyväskylän seminaarin ensimmäiset miesopettajat 1860-luvun lopulla
Jyväskylän seminaari, opettajat
Jyväskylän seminaarin ensimmäiset miesopettajat 1860-luvun lopulla. Takana vas. suomen kielen lehtori Jaako Länkelä, matematiikan lehtori Ernst Bonsdorff, kasvatusopin ja historian lehtori Olai Wallin sekä luonnontieteiden lehtori Johan Ferdinand Canth. Istumassa vas. voimistelunopettaja Karl Gustaf Göös, musiikin lehtori Erik August Hagfors, uskonnon lehtori Nestor Järvinen sekä piirustuksen ja käsitöiden lehtori Johan Rafael Hårdh. Lähde: Museoamanuenssi Marja-Liisa Hyvönen, Jyväskylän yliopiston tiedemuseo, 2015.
Jyväskylän seminaarin miesopettajia syksyllä 1878
Jyväskylän seminaarin miesopettajia syksyllä 1878. Eturivissä istumassa vasemmalta: musiikin lehtori E. A. Hagfors, seminaarin johtaja Karl Gabriel Leinberg, piirustuksen ja käsitöiden lehtori Johan Rafael Hårdh. Takana seisomassa vasemmalta: matematiikan lehtori Karl Johan Högman, suomenkielen lehtori Jaako Länkelä, uskonnon lehtori Nestor Järvinen, kasvatusopin ja historian lehtori Olai Wallin, voimistelunopettaja Karl Gustaf Göös ja luonnontieteiden lehtori Johan Ferdinand Canth. Lähde: Museoamanuenssi Marja-Liisa Hyvönen, Jyväskylän yliopiston tiedemuseo, 2015.
Kautto, Eino
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 17.4.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä". Kirjoituksessa ehdotetaan raittiusasian käsittelyä kansakoulun opettajien kokouksen yhteydessä kesäkuussa Jyväskylässä (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
kansanvalistusseura
jyväskylä
Keski-Suomi-lehdessä 12.6.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa kansakoulun opettajien ja Kansanvalistusseuran kokoukset ja niiden yhteydessä järjestetyt konsertit; kalan, lihan ja muun tuoreen ruuan huono saanti Jyväskylässä sekä epätavallisen kylmä sää (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
syysmarkkinat
Keski-Suomi-lehdessä 4.9.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheena kirjoituksessa juoppouden ehkäiseminen etenkin tulossa olevien syysmarkkinoiden aikana (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 25.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulujen alkaminen ja kansakoulukokous (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
suomen kieli
Päijänne-lehdessä 19.2.1876 Maaseuduilta-palstalla nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä. 10 p. Helmikuuta". Aiheina kirjoituksessa mm. suomen kielen harrastus, naisten Yksinkertaisuuden-yhtiö sekä viinan ja rommin myynti (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Uusi Suometar, 19.2.1876, n:o 21, Lisälehti
poliisi
Jyväskylän kaupunki
yleinen järjestys
järjestyssäännöt
1880-luku
35.7 (YKL)
33.2 (YKL)
Alkuperäinen: Jywäskylässä, Jywäskylän kirjapainossa : [Waasan läänin kansliassa], 1887, Jyväskylän kaupunginarkisto.
satamat
asetukset
69.63 (YKL)
Alkuperäinen: Jywäskylässä, Keski-Suomen kirjapainossa : [Siwiili Toimituskunnalta Keisarillisessa Suomen Senaatissa], 1889, Jyväskylän kaupunginarkisto.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Piirroksia, osassa puolankielistä tekstiä.
Gili-Gili
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
K-tavaratalo Rantapere 1942-1967 : 25-vuotisjulkaisu
Laitila
myymälät
Rantapere
Rantapere, Kyllikki
Rantapere, Erkki
yrittäjät
kauppiaat
1970-luku
K-Valinta Jokinen Keiteleellä täytti viisi vuotta 16.5. Kauppias Meeri Jokista onnittelee Keiteleen Yrittäjien yhdistyksen sihteeri Anja Kinnunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.5.1978.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille [kesällä 1892].
Karl August Tavaststjerna
Kirje on pieni, taitettu lappunen. Kirjeen päiväys ja kirjoittamispaikka on päätelty sisällöstä. Tavaststjernat kutsuvat kirjeessä Minna Canthia kylään.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 10.9.1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 15.3.1894.
merkkipäivät
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 2.9 1892.
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 20.12.1892.
Sylvi
teatteri