Keitele
valokuvat
sotainvalidit
1970-luku
Paananen, Wellamo
Kaatuneiden muistopäivä. Kunnan, seurakunnan ja kansalaisjärjestöjen seppeleen sankariristille laskivat Aarne Saastamoinen ja Yrjö Vuorela. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.5.1971.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
seurakunnat
muistomerkit
Kaatuneitten muistomerkki 1966. 1939-44 kaatuneiden muistoksi pystytetty, suunnittelija Ilmari Virkkala.
kirkot
Kaatuneitten muistopäivä 1969. Seppelettä laskemassa kirkkoherra Lauri Lehmuskoski ja maanviljelijä Arvi Vesterinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.5.1969.
autot
onnettomuudet
liikenne
kuormat
kuorma-autot
Ruhan kurvissa kaatunut auto. Kuorma-auton lastina on saattanut olla suolaa tai apulantaa.
Pukkilan kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1980-luku
hautausmaat
myrskytuhot
puut
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Henkikirjoitus- ja elinkeinotutkimus-kaavakkeita vastaanottamassa Oiva Saastamoinen. Anja Koljonen luovuttamassa papereitaan. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.1.1976.
Perämäki, Anssi
Keuruun kaupunginkirjasto
läänit
rajat
historia
maakunnat
Keuruu
Leikola, Juhani
Kahden nuoren kihlatun onneton rakkaus, eli kuinka sulho päätti morsiammen päiwät rewolwerin laukauksella
arkkiveisut
rikokset
Hämeenlinna
G. W. Gustafsson, tuottelias arkkiveisujen laatija, kirjasi tämän surullisen tapauksen jälkipolville. Arkkiveisussa kuvattu mustasukkaisuussurma tapahtui kirjoittajan mukaan Hämeenlinnan kaupungissa joulukuun 12. päivänä 1881. Poika nimeltä Fritz Nordström hirmustui tavattuaan rakastettunsa Tildan toisen pojan seurassa sillalla. Seuraavana päivänä hän otti revolverin mukaansa, ampui Tildan kuoliaaksi ja haavoitti myös itseään. Fritz jäi itse kuitenkin eloon: "Vaan sulho sairas huoneessa, Valittaa tunnon vaivoissa, Hän muistaa rakkaan Tildansa, Vaan katumus on hiljaista".
Gustafsson, G. W.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : Kirjoittajan kustannuksella (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1882.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
huonekalut
Honkajoki
Kahdenistuttava keinutuoli (1_217 Honkajoki). Puusta tehty, leveänmallinen. Väriltään vaalea. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
kirkkoherrat
papit
Ripatti, Jaakko Olavi
Rosenback, Erland
Friden, Adolf Samuel
Wegelius, Esaias
Hellén, Herman
Calamnius, Karl Gabriel
Malmstén, Lars Reinhold
Bergroth, Frans Henrik
Warén, Johan
Pihlman, Herman Henrik
Leikola, Albert Ferdinant.
Kalliala, Lauri Johannes
99.12 (ykl)
Poikonen, Ossi
Kahdesti kuolemaan tuomittu everstiluutnantti
henkilöhistoria
Wadenstjerna, Carl
99.1. (ykl)
Suokko, Anssi
Kahtalainen onni
lehdissä julkaistut kertomukset
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kahvi-baarin johtokunta vasemmalta oikealle: Matti Paananen, Laimi Paananen, baarin emäntä Kerttu Niskanen, puh.joht. Vellamo Paananen, Irja Luolasuo sihteeri ja Juha Koikkalainen.
ihmiset
kirkkorakennukset
Nakkila
Pariskunta kuvattu 1900-luvun alussa. Taustalla Nakkilan vanha kirkko.
Nakkilan kunnankirjasto
Vehmaa
Rautila
kahvi
1900-luku
puutarhat
Mummi Iida-äidin sylissä 1906 Rautilassa. Oikealla Juho Kartio ja edessä laivan emäntiä kahvivieraineen.
museoesineet
Kahvinjauhatusruuhi (4_393 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 393. Puinen uurna ja pyörä, joilla "pienitään kahvinpöönät".
Heikkilä, Juhani
yhteistyö
lepo
heinänkorjuu
Kuvasta tunnistettu eturivistä toisena Suoma Peltonen (Hyrylä), neljäntenä Maria Aalto ja keskirivistä vasemmalta Hanna Arvila ja toisena Laura Arvila.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 1.11.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Päijänne-lehdessä 29.3.1878 nimimerkillä Teppo & Co. ilmestynyt pääosin Minna Canthin laatima lyhyt ilmoitusluontoinen kirjoitus, jossa oiotaan Keski-Suomi-lehden antamia tietoja tulevasta Weilin&Göösin kustantamasta kirjasta.
Nieminen, Väinö
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on kääntökirja. Painos 180 numeroitua kappaletta (151/180).
Jokisalo, Ulla
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kainuussa on ennenkin eletty kovia aikoja
Kainuu
paikallishistoria
1860-luku
suuret nälkävuodet
katovuodet
pula-ajat
ulosotto
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Artikkeli Suomen nälkävuosien 1866-1868 oloista Kainuussa sekä ulosottojen määrät kunnittain noina vuosina. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 78/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Joutsijoki, Eine
koulurakennukset
Kaitala
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kaitokankaan ja Knuuttilan hautamuistomerkki
suojeluskunnat
hautamuistomerkit
Pukkilan suojeluskunnan pöytäkirjanote, joka koskee "vapaussodassa kaatuneen Jalmari Kaitokankaan ja Virossa kaatuneen Yrjö Knuuttilan haudalle pystytettävän sankaripatsaan paljastusjuhlaa". Juhla pidettiin toukokuussa 1921. Hautausmaalla vuonna 1928 otetussa kuvassa Pukkilan suojeluskuntalaiset ovat kunniakäynnillä Kaitokankaan ja Knuuttilan hautamuistomerkillä. Puhetta pitää Pukkilan kirkkoherra Adolf Werner Kyrö. Pukkilan suojeluskunta perustettiin 13. huhtikuuta 1918. Perustamispäivä nimettiin samalla "Pukkilan vapautuspäiväksi", koska punakaartin valta oli päättynyt. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin marraskuussa 1944.
päivähoito
päiväkodit
lastentarhat
lapset
Kaivokadun lastentarha
Kauriala
1930-luku
Hämeenlinnan ensimmäinen kunnallinen lastentarha syntyi, kun Mannerheimin lastensuojeluliiton ylläpitämä kansanlastentarha luovutettiin kaupungin hoidettavaksi syksyllä 1928. Aluksi tilat vuokrattiin Kaurialasta kamreeri E. A. Koposen omistamasta puutalosta, joka on edelleen olemassa osoitteessa Armas Launiksen katu 1. Syksyllä 1931 lastentarha sai käyttöönsä uudet ja ajanmukaisiksi kunnostetut tilat entisestä Hämeenlinnan rouvasseuran talosta Kaivokadun ja Birger Jaarlin kadun kulmasta. Talo oli samana vuonna siirtynyt kaupungin omistukseen, ja kunnostuksen jälkeen sinne sijoittui lastentarhan lisäksi myös kaupungin lastenkoti. Johtajana uudessa Kaivokadun lastentarhassa toimi Taimi Aronen ja toisena opettajana Hildi Nystöm. Kuvan lapset leikkivät sisätiloissa olevalla hiekkalaatikolla tuolloin vielä Kaurialan puolella sijainneessa lastentarhassa. Kolmas oikealta on Margit Eskman, josta tuli Kansansaeläkelaitoksen johtaja ja sosiaalihallituksen pääjohtaja. Eskmanin vasemmalla puolellaan on Lea Valkonen, joka valmistui vuonna 1946 lastentarhanopettajaksi ja toimi Kaivokadun lastentarhassa opettajana ja myöhemmin saman päiväkodin johtajana aina vuoteen 1984 asti. Vasemmassa reunassa seisova poika on Mikko Helanterä. Muita lapsia ei ole tunnistettu.
pihat
leikki
rakennukset
Kaivokadun päiväkoti
1948
1940-luku
Vuonna 1948 otetussa kuvassa näkyy Kaivokadun ja Birger Jaarlin kadun kulmassa sijaitsevan lastentarhan rakennus pihan puolelta. Kaivokatu on aidan takana vasemmalla. Hämeenlinnan rouvasseura rakennutti vuonna 1859 talon vanhemman osan, joka näkyy kuvassa oikealla. Taloa laajennettiin vuonna 1895 Birger Jaarlin kadun suuntaisella lisäosalla. Samassa yhteydessä vanhaan osaan liitettiin kuvassa näkyvä pitkä avokuisti ja pesutupahuone. Hämeenlinnan kaupungin omistukseen entinen rouvasseuran rakennus tuli vuonna 1931, jolloin siihen sijoittuivat lastentarha ja lastenkoti. Vuonna 1948 lastenkoti oli jo muuttanut pois Kaivokadulta ja koko rakennus oli päivähoidon käytössä. Pitkää kuistia käytettiin pienimpien seimiläisten nukkumapaikkana. Vuosikymmenen lopulla Hämeenlinnan kaupungilla oli kaksi lastentarhaa. Kaivokadun tarhan lisäksi kaupunki oli ottanut vuonna 1946 hoitoonsa Vapaan huollon keskuksen ylläpitämän lastentarhan Myllymäessä Torikadulla. Tarha toimi Hämeenlinnan sisälähetyksen tiloissa vanhan puutalon kellarikerroksessa. Yläkerrassa oli Sisälähetyksen vanhainkoti. Myllymäen lastentarha sai nimekseen Leikkipirtti, ja sen opettajaksi tuli Rauni Pitko (Saarinen) ja ensimmäiseksi johtajaksi Irma Kare.
urheilukilpailut
hiihto
talvi
Talviset hiihtokilpailut kuuluivat niin koulujen kuin lastentarhojenkin ohjelmaan Hämeenlinnassa. Kuvassa on Kaivokadun lastentarhan tyttöjen sarjan osallistujia vuodelta 1948. Taustalla pojat odottavat vuoroaan. Lastentarhojen omissa hiihtokilpailuissa menestyneet pääsivät 1950-luvulla mukaan Varuskunnan päiväkodin järjestämiin yhteisiin kilpailuihin. Tuolloin Hämeenlinnan kaupungilla oli Kaivokadun ja Varuskunnan tarhojen lisäksi Sairion lastentarha sekä Leikkipirtti Myllymäessä. Yhteiset hiihtokisat pidettiin Varuskunnan päiväkodin edustalla, nykyisen moottoritien ja kauppakeskuksen kohdalla. Lasten isät ja varusmiehet olivat auttamassa järjestelyissä ja ottamassa aikoja kilpailijoille. Mitalit jaettiin juhlallisesti Varuskunnan päiväkodin salissa fanfaarin säestyksellä, ja tulokset julkaistiin myös paikallislehdissä. Lastentarhalaisten yhteiset hiihtokilpailut loppuivat moottoritien rakentamiseen 1960-luvun alkupuolella.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
kaivokset
työntekijät
Haanpää, Birger
Amerikka
Kaivosmiehiä Amerikassa. Birger Haanpää, Pentti Haanpään setä, on seitsemäs vasemmalta.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Kaivuri avaamassa talojohtoja vesijohtoverkostoon 1968
vesihuolto
1960-luku
Jauhiaisen kaivuri avaamassa ensimmäisiä talojohtoja Keiteleen vesijohtoverkostoon. Osuuskassa ja Shell-huoltamo ilmeisesti saavat ensimmäisinä veden Keiteleen vesijohdosta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.8.1967.
Kajaani
1910-luku
matkaoppaat
nähtävyydet
Matkaopas Kajaanista vuodelta 1912. Turisteille esitellään siinä kaupungin historiaa, linnan raunioita ja muita nähtävyyksiä, sekä neuvotaan matkustamista, majoittumista ja muita palveluita koskevia käytännön asioita. Esite sisältää myös vanhoja mainoksia. Tekstit suomeksi, saksaksi ja englanniksi.
Kajaani : Kajaanin Sanomalehti ja Kirjapaino Oy
runot
Eino Leinon runoja, joissa esiintyy Kajaani paikkakuntana tai kajaanilaisia paikkoja.
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Kajaani nousee tuhkasta ja sen "kasvot" alkavat muuttua : Osuusliike Maakunnan r.l. uusi kauppapalatsi valmistuu
kaupunkihistoria
jälleenrakennus
Kaleva (sanomalehti)
Kajaani (sanomalehti)
Kajaanin kaupungin jälleenrakentamista talvisodan pommitusten jäljiltä. Osuusliike Maakunnan vastavalmistunut "liikepalatsi" sijaitsi Kauppakadun varrella. Artikkelissa on julkaistu sen kunniaksi kokonaisuudessaan kruununvouti Enwaldin laatima artikkeli kyseisen tontin vaiheista. Artikkeli on ilmestynyt Kaleva-lehdessä31.12.1940. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm "Wille" Claudelin. Artikkelissa julkaistu aiempi uutinen on ilmestynyt Kaleva-lehdessä numerossa 60/1939. Sen on kirjoittanut G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Gustaf Enwaldin artikkeli omana sivunaan: "Hävinnyttä Kajaania : Erään kaupunkimme vanhan talon vaiheita"
Kajaanin kaupungin kansakoulusta ja sen ensimäisistä opettajista
1800-luku
kansakoulu
opettajat
Vuoden 1872 toukokuussa myönsi Suomen valtio Kajaanin kaupungin ensimmäiselle kansakoululle 1 000 markan vuotuisen valtionavun. Saman vuoden kesäkuussa vahvistettiin ohjesääntö kaupungin ensimmäiselle kansakoululle. Kansakoulua varten kaupunki osti heinäkuussa 3 000 markalla edemenneen tuomari Carl Adolf Carlssonin talon, joka sijaitsi Kajaaninjoen varrella. Kaupungin ensimmäinen kansakoulu avattiin 1. helmikuuta 1873 ja se toimi samalla paikalla vuoteen 1889 saakka, tiloihin, joissa ala-alkeis-, reali- ja alkeiskoulu olivat sitä ennen toimineet. Artikkelissa luetellaan myös kansakoulun johtokunnan esimiehiä, opettajia ja muita koulutukseen liittyviä henkilöitä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 60/1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin koulun entisistä opettajista n. vuosilta 1812-1918 ja ala-alkeiskoulun entisten oppilaiden myöhemmistä elämänvaiheista vuosilta 1848-1875 löytyy myös täältä: Elämäkerrallisia tietoja Kajaanin koulun opettajista ja huomattavimmista oppilaista.
Katso myös: Henkilötietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876.
Kajaanin Kaupungin kansankirjaston ja lukusalin säännöt
kirjastot
lukusalit
säännöt
järjestyssäännöt
Kajaanin vanhan kansankirjaston ja lukusalin käyttösäännöt vuodelta 1909. Säännöt on valtuuston pöytäkirjasta päiväykseltä 27.4.1909 todistanut hyväksytyiksi ja oikein jäljennetyiksi M. Vartiainen.
Kajaani : Kajaanin Sanomalehti- ja Kirjapaino-Osakeyhtiö
Kajaanin kansankirjasto ja lukusali
Kajaanin kaupungin kehittyminen ja asukasluvun lisääntyminen 1653-1942
1600-luku
1700-luku
väestö
Kajaanin asukasluvun kehittymisestä aina kaupungin perustamisvuodesta 1651 lähtien aina artikkelin julkaisuvuoteen 1942. Artikkeli sisältää tarkkoja asukasmääriä vuosittain. Se on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 102/1942. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kaupungin suomalaisnimisiä asukkaita vuosina 1729-1790
henkilönnimet
1700-luvulla Kajaanissa asuneita henkilöitä, joilla oli suomalainen nimi. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kaupungin talot ja tontit sekä niiden omistajat isovihan jälkeisellä ajalla
tontit
maanomistajat
Kajaanin kaupungin tontteja ja niiden omistajia vuodelta 1729. Artikkelin lopussa on lueteltu tonttien lukumääriä 1729-1820. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 1943. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin vanhojen talojen ja tonttien omistajia käsitellään myös artikkelissa Tietoja Kajaanin kaupungin taloista ja tonteista sekä niiden omistajista vuosilta 1820-1901 sekä Tietoja eräistä Kajaanin vanhimmista tonteista ja taloista sekä niiden omistajista.
Kajaanin kaupungin valtuusmiehet 1875-1917
kaupunginvaltuustot
Luettelo Kajaanin valtuusmiehistä vuodesta 1875 vuoteen 1917. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numeroissa 119-123 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald.
kadunnimet
"Kun Kajaanin kaupunki 1651 perustettiin, oli se todellisuudessa kaupungin nimeä kantava maalaiskylä, jonka vähälukuiset asukkaat elättivät itseään maanviljelyksellä ja karjanhoidolla." G. Enwald kertoo artikkelissaan, miltä näytti Kajaanin kaupungin kartta vuonna 1764. Tontteja oli 86 kappaletta, joista 48 rakennettuja, 14 peltoina ja 18 niittyinä. Kaupungin harvat kadut saivat viralliset nimet vasta 1890-luvulla. Maa oli hyvin vesiperäistä, jolla oli keväällä ja syksyllä hankalaa kulkea. Sammakot kutivat kesäkaudet Kauppakadulla ja vain pitkospuita pitkin saattoi kävellä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
asemakaavoitus
julkiset rakennukset
Kajaanin linna
Kajaanin silloisen pormestarin C. G. Flanderin kirjoittama selostus kaupungin oloista ja historiasta vuodelta 1815. Kertomuksessa esitellään mm. kaupungin perustaminen 1651, kaupungin asemakaavaa ja maita, julkisia rakennuksia ja kaupunkia kohdanneita onnettomuuksia. Artikkelin on suomentanut "nimismies J. N. Claudelin", jolla tarkoitetaan kuitenkin luultavasti nimismies Henrik Vilhelm "Wille" Claudelinia. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1933.
Flander, Carl Georg
Kajaanin kihlakunnan edustajia valtiopäivillä
maapäivät
valtiopäivät
Porvoon valtiopäivät
Artikkelissa esitellään eri valtiopäivillä olleita Kajaanin edustajia, mm. 1778-1779 valtiopäivien päätöksen allekirjoittaneet, 1789 Tukholman valtiopäivät, Norrköpingin vuoden 1800 valtiopäivät ja Porvoon valtiopäivät 1809. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa kesä- tai heinäkuun numerossa 1928. Tiedot on lehdelle toimittanut kruununvouti G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan henkikirjoittajat : Elämäkerrallisia tietoja
Kajaanin kihlakunta
henkikirjoittajat
kirjanpitäjät
kamreerit
Kun kuningatar Kristiina 1650 antoi Pietari Brahelle läänityksenä Kajaanin vapaaherrakunnan, ryhtyi tämä heti järjestämään sisäistä hallintoa ja asetti tehtäviin erinäisiä virkamiehiä. Erittäin tärkeä ja vastuullinen toimi oli kamreerilla, eli kuten myöhemmin sanottiin, kirjanpitäjällä, jonka tuli mm. hoitaa vapaaherrakunnan kanslia ja laatia tilit verojenkannosta. Kamreerin virkatehtävät olivat melkein samat kuin henkikirjurien, mistä syystä jälkimmäisiä ei ollut Kajaanin kihlakunnassa Brahen aikana. Ensimmäinen kamreeri oli entinen Turun kamreeri Niilo Olavinpoika Canik, joka tuli Kajaaniin 1651 ja hoiti kansliaa kuolemaansa asti 1661. Tämän jälkeen alettiin käyttää nimitystä kirjanpitäjä. Varsinainen ensimmäinen henkikirjoittaja nimitettiin luultavasti vuonna 1680, vaikka tietoja Kajaanin kihlakunnan ensimmäisistä henkikirjoittajista ei olekaan tämän artikkelin mukaan säilynyt, Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 13.8.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan kruununvoudit 1839-1929
kruununvoudit
Tietoja Kajaanin kihlakunnan kruununvoudeista vuodesta 1839 vuoteen 1929. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 120 ja 122 vuonna 1929. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan nimismiespiirien nimismiehet v. 1850-1934
nimismiespiirit
nimismiehet
Paltamo
Sotkamo
Kuhmoniemi
Kuhmo
Hyrynsalmi
Suomussalmi
Puolanka
Säräisniemi
Ennen vuotta 1850 oli Kajaanin kihlakunta jaettu kuuteen nimismiespiiriin (Paltamo, Ala-Sotkamo, Ylä-Sotkamo, Ala-Hyrynsalmi, Ylä-Hyrynsalmi ja Säräisniemi). Vuonna 1884 muodostettiin Puolangasta seitsemäs nimismiespiiri. Artikkelissa luetellaan vuosien 1850-1934 aikana nimismiehinä toimineet henkilöt nimismiespiireittäin. Artikkelin tiedot on koottu Kainuun Sanomista 11.4., 20.9., 29.9., 16.10., 20.10. ja 8.11. vuonna 1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnassa v. 1789 asuneet nk. säätyhenkilöt
säätyläiset
Luettelo Kajaanin kihlakunnan säätyläisistä perustuen vuoden 1789 verotusluetteloon. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 93 ja 94 vuonna 1929. Tiedot lehdelle on toimittanut kruununvouti G. Enwald.
Kajaanin kirkkojen vaiheista : Eilen tuli kuluneeksi 200 vuotta nykyistä edellisen kirkon vihkimisestä
Kajaanin kirkon historiaa vuodelta 1934. Kajaani oli pieni talonpoikaiskylä Kajaanin pitäjässä, kunnes se pitäjien eroamisen jälkeen liittyi osaksi Paltamoa. Itsenäistyttyään kaupungiksi tultuaan vuonna 1651 toimi sen kirkkona yhä Paltamon kirkko, mutta kreivi Pietari Brahe, Kajaanin kaupungin perustaja, ryhtyi heti toimenpiteisiin kirkon aikaansaamiseksi kaupunkiin. 5. helmikuuta 1652 pidetyillä kihlakunnankäräjillä annettiin rahvaalle määräys tuoda kirkkoa varten hirsiä ja alkaa rakennustyö. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1656. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 23.6.1934. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaanin kirkosta kertoo myös artikkeli Muutamia tietoja nk. Berghin navetasta ja Kajaanin kirkon puiston perustamisesta.
Kajaanin kuninkaallisen pataljoonan yleisharjoitus pidettiin v. 1806 Paltaniemellä. Parin vuoden kuluttua sen jälkeen lähti pataljoona v. 1808-1809 sotaan
Kuusamo
komppaniat
sotaharjoitukset
pataljoonat
Kajaanin Kuninkaallinen Jääkäripataljoona koostui Paltamon, Sotkamon, Hyrynsalmen ja Kuusamon komppanioista ja jälkimmäiseen kuuluvasta Kemijärven osastosta. Paltaljoona otti osaa mm. vuosien 1808-09 suureen sotaan (Suomen sota) kapteeni Fahlanderin johdolla. Vähän ennen täät sotaa pidettiin pataljoonan yleisharjoituksen Kajaanin Paltaniemellä. Artikkelissa on pataljoonan esittelyn lisäksi myös maaherra Langén antama määräys sotatarpeiden kuljetuksesta tervaveneillä. Määräys on päivätty 5.8.1806, ja siitä sekä nimismiehen merkitsemästä kuulutuksesta ilmenee myös "silloista vajavaa suomenkielentaitoa". Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 13/1937. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm Claudelin.