Evakon päiväkirja : 1939...1940...2004... : ois kuolo kirjava kesäinen
Marttila, Kaarina
Rikhardinkadun kirjasto
Virtala, Kai
Marttila, Jaakko
Torkkeli, Joos
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Lucina Hagman
henkilökuvat
Mary Steen
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
hartauskirjat
uskonto
historia
andaktsböcker
religion
1700-luku
1700-talet
En lärares christeliga anmärkningar, : öfwer en tros bekännelse, den han infordrat och hwilken honom blifwit lemnad af en hans åhörare. Tekijä: Mathelius, Georgius Nicolai, 1732-1816 Julkaisstu: Wasa : tryckte af Georg Wilhelm Londicer, 1790. Ulkoasu:[1-4] 5-32 s. ; 8:o.
Mathelius, Georgius Nicolai
Myös mikrofilmattuna kopiona Kansalliskirjastossa
swe
Mathilda Aspin kirje Minna Canthille 27.11.1890.
Papin perhe
Työmiehen vaimo
käännöskirjallisuus
teatteri
kirjeet
Minna Canth
Mathilda Asp
Mathilda Aspin kirje Minna Canthille 1890
Kirjeen alku ja loppu puuttuvat. Kirjeessä ei ole päiväystä eikä lähettäjän nimeä. Lähettäjä on päätelty kirjeen sisällöstä ja käsialasta.
Mathilda Aspin kirje Minna Canthille 12.10.1886.
Mathilda Aspin kirje Minna Canthille 5.11.1886.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Nimisivulla myös teksti kirjainstallaatio, n. 1000 julkaisua, Rauman taidemuseo 2007. Mustavalkoiset piirroskuvat. Teos on "eräänlainen taidevärityskirja". Teksti suomeksi ja englanniksi. Tekijän signeeraama.
Matikka, Tommi Samuli
Matilainen, Jorma
Keuruun kaupunginkirjasto
Kuoleman ylikäytävästä ylikulkusillaksi - radan ylitys Lievestuoreella
sillat
rautatiet
Laukaa -- Lievestuore
Matilainen, Senja
Keskus - Yhdistän : muistoja Haarlan puhelinkeskuksesta
puhelinkeskukset
telelaitokset
61.73 (ykl)
1940-luku
1950-luku
Haarlan selluloosatehdas
sotalapset
sota-aika
muistelu
99.139 (ykl)
Asiatietoa Suttilan nuorisoseuran perustamisen alkuajoilta
Suttilan nuorisoseura
nuorisoseurat
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1980
Matinheimo, Vilho
Mats B.
Håkansson, P.L.
juutalaiset
Odessa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Mattelmäki, Juhani
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Mattelmäki, Vera
Teos on taiteilijakirja. Grafiikkaa (litografioita) ja italiankielistä tekstiä sisältäviä taiteltuja vihkosia (yht. 6 kpl) pahvikotelossa.
Mattiaci, Eliseo
Ivalojoki
Kyrönkylä
Pikkusaajo
Korkeasaajo
Taivalvaara
Kuusniemi
Kiimakumpu
Korkeamännikkö
Saarineitamonvaara
Akupää
Paldoselänpää
Mattila, Kaisa Aurora
Kaapin, Jouni
tulvat
tulvasuojelu
Jouko Mattila muistelee Ivalojoen suuria tulvia ja pohtii, miten mahdolliseen suurtulvaan voitaisiin varautua. Ensimmäinen mummolta kuultu muistitieto suurtulvista ajoittuu 1800-luvulle, jolloin koko Kyrönpuoli peittyi veden alle. Lehmät ja asukkaat vietiin lautoilla turvaan Taivalvaaraan. Kuusniemen mutkaan kertyi valtavan korkeita jäälauttoja, jotka näkyivät kauas. Itse koettuja suurtulvia oli vuosina 1952, 1966, 1981, 2001 ja 2005. Monet näistä tulvista olivat patotulvia, mutta vuosi 1952 oli sikäli erikoinen, että vesi alkoi nousta vasta jäiden lähdön jälkeen. Tulva on koetellut erityisesti Ivalojoen eteläpuolta, jossa sijaitsee kunnan nykyinen keskus. Tulvapenkkojen rakentaminen aloitettiin vuonna 1981 aluksi keskustaajaman ympärille ja myöhemmin niitä on rakennettu myös kylän pohjoispuolelle.
Mattila, Jouko Kalervo
Vaattovaara, Merja
Lapsuus- ja koulunkäyntimuistoja Tirrossa
Riutula
Tirro
Inarin Kirkonkylä
Ranta, Mari
Sarre, Jari
Hakovirta, Matti
Hakovirta, Maija
Mattus, Eino
Mattus, Reino
Mattus, Erkki
karvakenkä
kotielämä
koulunkäynti
metsätyö
kenkäheinä
ruokatalous
käpyjenkeräys
Jouni Mattus muistelee lapsuuttaan ja koulunkäyntiä Riutulassa. Mattuksen perhe asui aluksi Tirrossa, talossa jossa ei ollut sähköjä. Yhdessä talossa oli puhelin, jota käytettiin harvoin. Asiat toimitettiin mieluummin käymällä paikan päällä. Lasten tehtävänä oli auttaa vanhempia kantamalla vettä ja puuta pyykinpesupäivinä. Kotona oli käytössä polttomoorilla toimiva pesukone. Tirrosta perhe muutti Sieppiin ja jonkun aikaa asutiiin myös Heikkilän talossa. Riutulassa oli kansakoulu ja asuntola. Saamenkielen käyttöä ei oikein suvaittu, kun pelättiin että lapset juonittelevat. Rangaistukseksi saamenkielen käytöstä sai tunnin sänkyarestia. Kansalaiskoulun Jouni kävi Inarissa ja sieltä päästyään hän meni metsätöihin. Tuohon aikaan ostettiin myös käpyjä, joita keräämällä pääsi hyviin tienesteihin. Ensimmäisen mopon Jouni hankki Vasko-Jussilta. Sillä oli mukavaa kaasutella Inariin. Televisiota käytiin katsomassa Sammelin ja Airamon taloissa.
Mattus, Jouni
Korppila, Marja
Paldojärvi
Rahajärvi
Näätämö
Kurujärvi
Rauhala, Mikko
kalastus
verkkokalastus
nuottakalastus
juomustus
Tarina kertoo kalastuksesta Paldojärvellä. Kalastus tapahtui verkoilla ja nuotalla sekä juomuksilla. Kalat vietiin Sodankylään Mannermaalle kapulakaloina eli jäisinä. Paljon kalaa vietiin myös Vuomaselkään erotuspaikalle. Paldojärven suuri siika oli edellisenä yönä kalastajan unessa näkemä. Seuraavana päivänä se tarttuikin verkkoon, mutta karkasi takaisin avantoon. Siika oli noin seitsemän kilon painoinen kun tavallinen siian paino oli noin 4 - 6 kiloa.
Maunu, Onni
Mansikka-Aho, Vilho
Ronkajärvi
Ukonjärvi
Eenokki
Nuoran, Petteri
Lukkari, Sammeli
Pekkala, Mikko
poroerotus
Tarina kertoo erotuspaikalla tehdyistä porokaupoista. Poronlihalla oli kysyntää ja kauppoja tehtiin, kun vain hinnasta päästiin sopimukseen.
Ukonjärven kievarinpitoa, kyytimiehenä Ranta Anttiin
Inari
Kangas, Oskari
kievarit
Haastateltavan perhe piti kievaria Ukonjärvellä yhteensä kuusi vuotta. Kievariin kuului asuinrakennus, jossa oli pirtti ja vieraskamari kahdelle hengelle, navetta, talli ja sauna rannassa. Oli myös kolme lehmää ja hevonen kyytejä varten. Valtio ylläpiti kievareita, nimismies myönsi kievarinpitoluvan.
avioliitto
elämänkaari
menetys
omaisuus
pettymys
tuhlaavaisuus
Maupassant, Guy de
Kirjastot.fi
Finlands kyrkor II, Letala : utgivna av K. K. Meinander och Juhani Rinne; av A. W. Rancken.
kirkkorakennukset
kirkkotaide
kirkolliset esineet
kyrkobyggnader
kyrklig konst
kyrkliga föremål
Laitila
Letala
Laitilan kirkko
kalkkimaalaus
Untamala (Laitila)
Soukainen (Laitila)
Kodjala (Laitila)
Meinander, K. K.
Rinne, Juhani
Rancken, A. W.
Helsingfors : Finska fornminnesföreningen.
Mäntsälässä tuokio vuodelta 1809 : Keisari ihastuksissaan, Ulla kuin kevään kukka
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Sinisalo, Tarja
Uusimaa-lehdessä 6.4.1987 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Meling, Auvo
Mäntsälän kunnankirjasto
Lassi Luntenius : kuinka keijukaiset jouluyönä warastivat hänen Oulun kirkkomaalta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
taruolennot
keijut
1870-luku
joulu
Oulu
Lassi Luntenius kertoo juoposta ja pahanilkisestä haudankaivajasta, jonka keijukaiset käännyttävät hyveiden tielle. Tapahtumien miljöönä on Oulu ”kauan, kauan aikaa tätä ennen – niin kauan aikaa, että juttu mahtaa olla tosi”. Pastori ja toimittaja Robert Mellinin (1826-1880) kirja edustaa varhaista kotimaista nuortenkirjallisuutta. 1800-luvun lopulla vaikutteita otettiin etenkin brittikirjallisuudesta ja Lassi Lunteniuksessakin on selviä yhtymäkohtia Charles Dickensin tarinaan A Christmas Carol (Joululaulu).
Mellin, Robert
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Elina Merenmies : selected works 2004-2007
Teos on taiteilijakirja. Mustavalkoisia kuvia puista ja oudonnäköisistä, osittain rujoista ihmisistä. Painettu serigrafia-tekniikalla. Ei kuvatekstejä. Liittyy näyttelyyn Galerie Anhavassa 26.11. - 20.12.2009. Painos 190 kpl.
Merenmies, Elina
Teos on taiteilijakirja. Teoksen aiheena lapsuuden painajaisunet.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen aiheena kauhukuvia atomipommin varjossa. Kirja on taitoksen sisällä (29 x 76 cm).Painos 200 kpl.
Scondia illustrata, tomus x : seu chronologia de rebus venedarum…
Pohjoismaat
Scondia illustrata, 14-osainen Ruotsin historia, on Johannes Messeniuksen (n. 1579–1636) pääteos, jonka hän kirjoitti Kajaanin linnan vankeudessa: häntä syytettiin vehkeilystä katolisten kanssa. Teoksen kymmenennessä kirjassa tarkastellaan pohjoisten vendien eli suomalaisten, liiviläisten ja kuurilaisten vaiheita esihistoriallisista ajoista 1600-luvulle saakka. Kirjan esipuhe on päivätty 1.1.1636, juuri vankeudesta vapautumisen kynnyksellä. Messenius kuoli kuitenkin jo samana vuonna, ja Scondia julkaistiin vasta vuosina 1700–1705.
Messenius, Johannes
Miettinen, Mirja
Luokomaa, Timo
Teos on taiteilijakirja. Taiteltavasssa pahvikotelossa 11 kpl valokuvakortteja. Numeroitu painos (37/100).
Mihailov, Boris
Mikkilä, Sisko
Amanda ja Mikko Levanderin kirje Minna Canthille 25.11.1889.
kuolema
Mikko Levander
Hanna Canth
Amanda Levander
Kirjeen allekirjoituksena on Amanda ja Mikko. Kirjeen on kirjoittanut Mikko Levander.
Koppelo
Ivalo
perunanviljely
karjatalous
Haastateltavan lapsuuskoti on Koppelon kylässä. Yleensä kaikissa taloissa oli iso pirtti ja pirtissä piisi, oli jokunen lehmä, lampaita ja yleensä myös hevonen. Perunaa viljeltiin omiin tarpeisiin ja kalastusta harrastettiin. Viljanviljely ei kannattanut, ruisjauhot ostettiin säkeittäin. Lapset tekivät kaikkia töitä. Myöhemmin haastateltava toimi lähettinä lennättimessä toimittaen sähkösanomia taloihin.
Mikkola, Lilli
Nykänen, Irmeli
pyykinpesu
veneet
juhannus
kirkot
Kesäaikaan oli ihanaa päästä Koppelosta purjeveneellä Inarin kirkolle ja kirkkoon.
Kokkosaaren ohrapellot, kalastus ja metsästys
Kokkosaari
Alajärvi
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
metsästys
ohra
Koppelossa lähes joka talous harjoitti kalastusta, joesta tuli hyvin siikaa ja ahventa. Metsästys kohdistui lintuihin ja jäniksiin, myös kettuja metsästettiin nahan vuoksi. Pelloilla viljeltiin ohraa ja perunaa.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattava kirja mutta kirjan lehtiä ei voi selata. Sekatekniikka. Teoksen materiaalina mm. lehdistä leikattuja kuvia, aiheena syyskuun 11. 2001. - Sisällä punainen puun lehti syvennyksessä. Etukanteen kiinnitetty punainen silkkinauha. Sarjasta Kuiskauksia ja huutoja. Uniikkikappale, signeeraus SM 02.
Mikkonen, Sirkku
Perinnekilta Sotilaspojat ry Satakunta
sotilaspojat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Mikola, Tapani
Ytti, Ritva
Itsekasvatuksen yhteisö ajankohtainen tänäänkin - Suttilan Nuorisoseura 80-vuotias
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Länsi-Suomen opisto - Vanhin suomenkielinen kansanopisto 100-vuotias
Länsi-Suomen opisto
kansanopistot
Huittinen
Suttilan VPK
palokunnat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Kirkonemännät toimineet 80 vuotta Huittisissa
Kirkonemännät
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Mikola, Ulla-Maija
Kopioituja otteita Minna Canthin kirjeistä Elli Canthille
kopiot
Elli Canth
Kopiotuja katkelmia on yhteensä 35 kirjeestä. Kopioiden kirjoittajaa ei tiedetä.
Minna Canthin mahdollisesti kirjoittama kirje "Din Strunt"
Mina Johnson
Sävyltään pilaileva kirje sisältää piirroksia. Arkin alareunaan on piirretty ihmishahmo, jonka kädessä olevassa lapussa on teksti "Mina". Kirjoittamisajankohta ja se, kenelle kirje on osoitettu, ei selviä kirjeestä. Arkin kääntöpuolella mainitaan nimi Maija-Lisa. Ks. myös Kannila, Helle (toim.): Minna Canthin kirjeet (1973), s. 707.
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 20.9.1889
Kauppa-Lopo
kirjallisuus
Aleksanteri Järvenpää
Lain mukaan
Kirje koskee teoksen Kansan ääniä (1889) julkaisua, jossa ilmestyivät Minna Canthin novellit Kauppa-Lopo ja Lain mukaan.
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 28.11.1889
Hannan kuolema
Minna Canthin kirje Augusta Johnsonille 4.7.1877
Augusta Katharina Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Jyväskylä
Kirje on päivätty 4.7.1877. Kirjeen alussa on Minna Canthin isän suomenkielinen kirje vaimolleen Ulrika Johnsonille. Minna Canthin ruotsiksi kirjoitettu kirje alkaa toisella sivulla.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [5.-6.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [1.11.1890].
Kirjettä ei sen sisällön perusteella ole voitu kirjoittaa 1. marraskuuta, vaan hieman myöhemmin.