Kajaanin linnan kuuluisan ja oppineen vangin Joh. Messeniuksen jesuiittaraamattu vielä tallella - Kajaanissa?
Kajaani
historia
henkilöhistoria
1600-luku
jesuiitat
Raamattu
Kajaanin linna
Messenius, Johannes
artikkelit (julkaisut)
Johannes Messenius syntyi myllärin poikana Ruotsissa 1579 tai 1580. Hän kävi nuoruudessaan koulua Vadstenan luostarikaupungissa ja suoritti sittemmin Braunsbergissa jesuiittakoulun, josta hän valmistui 1603. Riitaannuttuaan jesuiittojen kanssa hän kierteli Euroopassa kunniaa ja mainetta keräten ja meni samasta syystä naimisiin saksalaisen Lucia Grothusenin kanssa. Vuonna 1608 Messenius palasi ruotsiin ja pakotettiin vannomaan vala, että hän luopuisi katolisesta uskosta ja "Ruotsin vihollisista". Tämän jälkeen hän kirjoitti paljastuskirjoituksia jesuiitoista, joista kostoksi ilmiantoivat jesuiitat hänet Ruotsin kuninkaalle. Messenius vangittiin, mutta hän oveluudellaan pääsi vapaaksi. Kuitenkin myöhemmin professorina ja valtionarkistonhoitajana ollessaan Johannes Messenius kävi salaista kirjeenvaihtoa Puolan jesuiittojen kanssa, mistä johtuen määräsi Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf hänet vangituttavaksi Kajaanin linnaan. Vankeusaikanaan Messenius kirjoitti pääteoksensa, Ruotsin historiasta kertovan Scondia illustratan. Hän virui linnassa 20 vuotta ja vapautui vuonna 1636. Hän kuoli samana vuonna. Kajaanin tuomiokunnan tuomarina vuosina 1892-1904 toimineen Karl Johan Lundin jälkeen jättämästä arvokkaasta kirjastosta löydettiin vanha, salainen Raamattu, jonka arvellaan kuuluneen Johannes Messeniukselle. Sen omisti löytöhetkellä K. J. Lundin poika, Kajaanin varatuomari Holger Lund. Artikkelin on kirjoittanut nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Johannes Messeniuksen jesuiitta-Raamatun omistajista on kirjoitettu myös seuraavassa artikkelissa: Tietoja Kajaanissa olevan Johannes Messenius'en raamatun omistajista.
paikallishistoria
sotahistoria
linnat
Teoksessa kerrotaan Kajaanin linnan vaiheista, suunnittelusta ja rakennustyöstä aina linnan tuhoutumiseen asti. Kirjoittaja kuvaa linnan rakennuksia ja sen merkitystä alueen turvallisuudelle. Liitteenä kirjassa on linnan kartta sekä luettelo linnan tunnetuimmista vangeista.
Gebhard, Hannes
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Kajaanin pommituksessa helmikuun 7 päivänä paloi ja vaurioitui suuri määrä taloja
1800-luku
1900-luku
rakennukset
tontit
Kainuun Sanomat
Artikkelissa kerrotaan tietoja venäläisten pommituksessa 7.2.1940 tuhoutuneista kajaanilaisten taloista ja tonteista omistajineen vuodesta 1820 alkaen. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 55/1940. Kirjoittajana kruununvouti G. Enwald.
Enwald, Gustaf
kirjastohistoria
kirjastot
Kajaanin lukuyhdistys
Kajaanin ruotsinkielisen lainakirjaston historiaa. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 97/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin säätyhenkilöt viime vuosisadalla sekä heidän toimeenpanemiaan juhlia ja huveja
säätyläiset
juhlat
Kajaani (sanomalehti)
Kajaanin ensimmäiset asukkaat olivat lähimmistä pitäjistä muuttaneita maalaisia, jotka harjoittivat karjanhoitoa ja maanviljelystä. Osa maanviljelijöistä oli jo 1800-luvun alkupuolella hankkinut itselleen jonkinlaisen omaisuden. Kaupungin harvalukuisten virkamihesten elämä ei kuitenkaan huomattavasti eronnut muiden kaupunkilaisten elämästä: vaikka asunnot olivatkin mukavampia ja paremmin varusteltuja, tuli heidänkin pienten palkkojensa vuoksi hankkia lisätuloja maanviljelyksellä ja karjanhoidolla. Artikkelissa esitellään 1800-luvulla kaupungissa eläneitä säätyläisiä vuodesta 1826 alkaen. Tekstissä kerrotaan myös, millaisia juhlia tämä herrasväenluokka järjesti ja kuinka he vuonna 1872 päättivät hankkia pianon juhlatilaisuuksia varten. Piano ostettiin Helsingistä ja sitä varten lainattiin 1 100 markkaa pormestari Herman Wiklundilta. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä noin 1930-luvulla. Kirjoittajana G. Enwald.
1700-luku
<a href="/items/browse?advanced%5B0%5D%5Belement_id%5D=45&advanced%5B0%5D%5Btype%5D=is+exactly&advanced%5B0%5D%5Bterms%5D=Kajaanin+linnan+esittely%C3%A4.%0D%0A%0D%0AKajaanin+linnaa+alettiin+rakentamaan+1605.+Linnaa+rakennettiin+vuoteen+1619%2C+kunnes+sen+rakennusty%C3%B6t+keskeytettiin.+Linna+oliisoista+harmaista+kivist%C3%A4+muurattu+suorakulmio%2C+jonka+luoteisessa+ja+kaakkoisessa+p%C3%A4%C3%A4ss%C3%A4+oli+py%C3%B6re%C3%A4+torni.%0D%0A%0D%0AVen%C3%A4l%C3%A4iset+r%C3%A4j%C3%A4yttiv%C3%A4t+Kajaanin+linnan+1716.+Linnan+korjausten+aloittamista+harkittiin+1721+ja+uudelleen+1754%2C+mutta+entis%C3%B6intisuunnitelmista+luovuttiin.+Linnassa+oli+kuitenkin+komentajia+vuoteen+1793+saakka.%0D%0A%0D%0AArtikkeli+on+ilmestynyt+Kajaani-lehdess%C3%A4+1936.+Kirjoittajana+G.+Enwald.">Kajaanin linnan esittelyä. Kajaanin linnaa alettiin rakentamaan 1605. Linnaa rakennettiin vuoteen 1619, kunnes sen rakennustyöt keskeytettiin. Linna oliisoista harmaista kivistä muurattu suorakulmio, jonka luoteisessa ja kaakkoisessa päässä oli pyöreä torni. Venäläiset räjäyttivät Kajaanin linnan 1716. Linnan korjausten aloittamista harkittiin 1721 ja uudelleen 1754, mutta entisöintisuunnitelmista luovuttiin. Linnassa oli kuitenkin komentajia vuoteen 1793 saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin vanhempiin kirkkoihin ja niiden vierellä olleeseen hautausmaahan, nykyiseen kirkkopuistoon, haudattuja henkilöitä
kirkkorakennukset
vainajat
hautausmaat
Kajaanin seurakunnan ensimmäinen kirkko rakennettiin pian kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 1652. Tämän kirkon venäläiset polttivat 1716. Uusi kirkko rakennettiin entisen paikalle 1719, ja se oli käytössä vuoteen 1895 saakka, jolloin se purettiin ja nykyinen, J. Ahrenbergin suunnittelema puukirkko rakennettiin sen tilalle. Seurakunnan vanhin hautausmaa sijaitsi kirkon ympärillä, mutta siihen on luultavasti haudattu vain vähän ihmisiä maan ollessa kivikkoista ja kallioperäistä. Yleisenä tapana 1600-luvun lopulla ja 1700-luvun alussa oli haudata ihmisiä myös kirkon lattian alle, mutta vuonna 1751 kehotti tuomiokapituli lopettamaan ruumiiden hautaamisen kirkon alle vedoten haitalliseen hajuun, joka mätänevistä ruumiista tunkeutui lattian alta kirkkoon. Kirkon ympäristöä käytettiin hautausmaana noin 160 vuotta eli vuoteen 1809 asti, jolloin ruumiita alettiin haudata Kajaaninjoen rannalla olevaan hautausmaahan. Artikkelissa on luettelo ennen vuotta 1809 kuolleista henkilöistä, jotka on haudattu joko Kajaanin vanhimpien kirkkojen alle tai niiden ympärillä olleeseen hautausmaahan, nykyiseen kirkkopuistoon. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 85/1931. Kirjoittajana G. Enwald.
lääkärit
sairaalat
terveydenhuolto
Suomessa ei sotaväen välskäreitä lukuun ottamatta ollut lääkäreitä ennen kuin vasta 1700-luvun alkupuolella. Erityisen huono terveydenhuolto oli Kajaanin seudulla, sillä laajassa Oulun läänissä oli yksi ainoa piirilääkäri vuoteen 1807 saakka. Kun spitaali eli lepra alkoi levitä Kajaanissakin, ehdotti linnanpäällikkö Palmbaum huhtikuun 3. päivänä 1653 Pietari Brahelle, että tautia sairastaville rakennettaisiin erillinen rakennus. Brahe suostui ehdotukseen, ja vuonna 1656 valmistui sairaalarakennus Parkinniemelle Kajaaninjoen rannalle. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa noin. luultavasti 1900-luvun alkupuolella. Kirjoittajana G. Enwald.
kauppiaat
Artikkelissa kerrotaan Kajaanissa 1700- ja 1800-luvuilla toimineista kauppiaista. Tätä ennen ei kaupungin perustamisen jälkeen ole kauppiaita tiettävästi kaupungissa ollut. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 45/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
sukunimet
Artikkelissa kerrotaan Kajaanin historiassa esiintyviä, vanhimpia sukunimiä ja niiden omistaneiden henkilöiden historiaa. Jo 1600-luvulla on Kajaanissa asunut esimerkiksi henkilöitä nimeltä Rönty, Okkonen ja Väyrynen. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 23 ja 25 luultavasti noin vuonna 1930. Kirjoittajana G. Enwald.
mielipidekirjoitukset
Tapio (sanomalehti)
G. Enwald kertoo kuopiolaisessa Tapio-lehdessä 7.3. ja 4.4. vuonna 1875 ilmestyneistä, nimimerkin "Juho" kirjoittamista mielipidekirjoituksista koskien Kajaania, sen kansaa ja sivistystä.
Kajaanissa ja Sotkamossa elänyt Mustosten suku
Sotkamo
Mustonen (suku)
Leino, Eino
Leino, Kasimir
Sukunimi "Mustonen" esiintyy ensimmäisen kerran Kajaanin vanhimmissa asiakasluetteloissa vuonna 1752. Artikkelissa kerrotaan Mustosten suvusta Kajaanissa 1700- ja 1800-luvuilla. 1800-luvun alkupuolella Liperissä asuvan Jaakko Mustosen pojat olivat Anders ja Karl Mustonen. Anders Mustonen, myöhemmin Lönnbohm, syntyi Liperissä 2.1.1824. Hänen puolisonsa oli kapteenin tytär Anna Emilia Kyrenius, syntynyt 5.12.1834. Andersin ja Annan lapsista on artikkelissa mainittu muutama, esimerkiksi heidän toinen poikansa Kasimir Agaton Lönnbohm, syntynyt Paltamossa 17.11.1866, joka käytti kirjailijana nimeä Kasimir Leino, sekä Andersin ja Annan kolmas poika, Armas Eino Leopold Lönnbohm, joka runoilijana otti itselleen taiteilijanimen "Eino Leino". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa 13.6.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
pappilat
Käkelä
1920-luku
Kuorikoski
Kuva on noin vuodelta 1925. Pappilassa asui tälloin pastori Kuorikoski perheineen.
Orimattilan kaupunginkirjasto
linja-autot
1950-luku
Linja-autoasema oli Shell-huoltamon luona, kuvassa oikealla. Vasemmalla Kuhan kioski.
tulisijat
Honkajoki
Kakluuni (1_182 Honkajoki). Muurattu tulisija, jossa rautaiset luukut. Käytetty lämmitykseen. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
kaunokirjallisuus
pienoisromaanit
romaanit
Theodolinda Hahnssonin pienoisromaani Kaksi ilmestyi Helsingissä Edlundin kustantamana vuonna 1893.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu painettuna: Helsingissä: G. W. Edlund, 1893.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Suhonen, Pekka
Keuruun kaupunginkirjasto
Kaksi kertomusta ihmiskunnan historiasta. Ihmisen julma kiittämättömyys ja pedon jalo kiitollisuus.
intiaanit
leijona
Keski-Amerikka
Afrikka
uudisasukkaat
orjat
villieläimet
kertomukset
Turun kaupunginkirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 4.8.1956 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Pyhäjoki (kunta)
murto
Kaleva
Pyhäjoen kirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos sisältää kaksi kirjan muotoista veistosta, joiden materiaali on tumman harmaata "runnikiveä". Kirjoissa reliefeinä toisessa risti ja toisessa pääkallo ja sääriluut. Uniikkikappaleet.
Kajander, Catharina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kaksi uutta ja kaunista laulua kuuluisasta karkurista Matti Haapaojasta. Ensimmäinen: Matti meni karkuun Kakolasta. Toinen: Matti joutui kiinni Hämeenlinnassa
arkkiveisut
Hämeenlinna
murhaajat
Haapoja, Matti
Suomen 1800-luvun kuuluisin suurrikollinen ja murhamies Matti Haapoja karkasi neljä kertaa Kakolan vankilasta. Tämä arkkiveisu kertoo paosta, joka päättyi kiinnijäämiseen Hämeenlinnassa talvimarkkinoiden aikaan. Arkkiveisu on painettu Tampereella Emil Hagelbergin ja kumppaneiden kirjapainossa.
Gustafsson, G. W.
Julkaistu painettuna: Tampere : Emil Hagelberg ja kumppanit, 1879. http://www.tampere.fi/kirjasto/digiaineisto/arkkiveisut/maalliset/gustafsson/gustafsson4.pdf
Tampereen kaupunginkirjasto
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
murteet
Oulu
Anna Jungin (1876–1929) kuvaelma Kaksinpuhelua oulunkielellä pakinoi Oulun murteella Lämsän Kustun kävelyretkestä Helsingissä. Pääkaupunki osoittautuu oululaisten valloittamaksi paikaksi, ja nykylukijakin voi tunnistaa monta tuttua nimeä Oulun historiasta.
Jung, Anna
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
ikävystyminen
kaksintaistelut
karkaaminen
rakastuminen
riidat
Tšehov, Anton
Kirjastot.fi
Theodolinda Hahnssonin pienoisromaani Kaksois-veljekset ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1870 kirjailijan puolison J. A. Hahnssonin kustantamana, toinen painos ilmestyi vuonna 1875. Kaksois-veljekset julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Kalaasit Sälinkään kartanossa : Keisari on saapunut - Ulla hämmentyy
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Täppinen, Tea
Uusimaa-lehdessä 11.4.1988 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Forsblom, Arja
Mäntsälän kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
1970-luku
joet
maisema
niityt
"Kalahaudassa oli myllypäivinä paljon vettä ja siitä haavilla ja onkimalla saatiin kalaa." - kertoi kuvaaja lapsuusmuistoistaan.
Laiho, Taisto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Inarijärvi
Petäjäsaari
Jääsaarensalmi
Moossinanpää
Kyrö, Pekka
Mannermaa, Sulo
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
kalastus
Vilho Mannermaa kertoo kuinka hän sai poikasena kokea Inarijärvellä unohtumattomia kalastuskokemuksia kavereidensa kanssa. Kotijärvi toimi kylän poikien leikkipaikkana. Taimenet ja hauet näyttivät poikasten silmissä suuren suurilta ja eräskin taimen hyppäsi vedestä veneeseen pyytämättä. Kalajuttuja jättiläishauesta ja muista veden eläjistä Vilho on muistellut myös matkailijaryhmille.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Kalan ihanista ihaninta sulokkainta elämää
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. "Kuvavihko", joka koottu monotypioista. - Hallitseva väri keltainen. Liittyy näyttelyyn "Ihana kala" Rikhardinkadun kirjastossa 7.1.2005-4.2.2005. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Holma, Hanna
Kalanti
kirkot
kirkkohistoria
seurakunnat
kirkkoneuvostot
Erip.: Varsinais-Suomen maakuntakirja 6. Digitointiluvan antanut Timo Ekko.
Ekko, P.O.
P.O. Ekko
Ylipainos Uudenkaupungin Sanomista. Digitointiluvan antanut Timo Ekko.
Kalantilainen kirjailija, sanomalehtimies, kunnallismies ja kansankasvattaja (Fredrik Aalto 1854-1917)
Uusikaupunki
Allto, Fredrik
elämäkerrat
kirjailijat
opettajat
Eripainos Varsinais-Suomen maakuntakirja 12:sta
Winter, Helmer
Keitele
valokuvat
1940-luku
Kalasaalista perkaamassa 1940-luvun lopulla vasemmalla Saimi Varis edessään Eila Saastamoinen. Takana Aune Sahimaa ja Aino Sahimaa sylissään Voitto ja oikealla Vieno Saastamoinen. Alkuperäinen kuva Vieno Saastamoinen.
Keiteleen kunnankirjasto
linnut
1960-luku
Paananen, Wellamo
Kalasääski kyhännyt pesänsä kartoitusta varten puuhun asetetun lentomerkin päälle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.8.1968.
Paananen, Vellamo
Kalasääski kuoli verkkoon. Oikealla Ville Mähönen sekä Elli ja Ilpo Eskelinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.5.1971.
Lutto
Mosku
metsäpalot
Kesä 1938 oli kuiva kesä, metsäpaloja oli paljon. Kun palo saatiin rajattua ja sammutettua paikalle komennettu miesporukka ehti kalastamaan. Uistin pudotettiin varovasti veteen, sitä ei saanut liikutella. Kalaa oli paljon, harria ja taimenta ja myös saaliit olivat suuria.
Lokka, Antti
Pautamo, Jarmo
kalat
Ville Räihä sai kaksi valtavaa kuhaa. 6,4 kg ja 4,95 kg. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.4.1967.
Kalastajista kauppanaisiin : Euran esihistoria
Eura
paikallishistoriat
esihistoria
Lehtosalo-Hilander, Pirkko-Liisa
Euran kunta
Iisalmi -- Paaslahti
maatilat
maaseutu
vesistöt
Haapajärvi
elinkeinot
Kettunen, Maija Liisa
rysät
Maija Liisa Kettunen kertoo, miten Haapajärvestä hankittiin lisäelantoa kalastamalla Iisalmen Paaslahdessa 1950-luvulla.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kettunen, Anna-Mari
Kalastusta, koskenlaskua ja vähän muutakin
kateus
kosinta
kosto
kuolema
luomiskertomukset
mytologia -- suomalaiset
myytit
opetukset
rakkaus
runonlaulu
viisaus
Lönnrot, Elias
Keiteleen opettajayhdistyksen toimesta pidettiin Kalevalajuhla kirkonkylän kansakoulussa. Kuvassa opettajien nokkahuilutrio esiintyy. Vasemmalta Bertta Harjula(?) Aila Kervinen ja Oili Leinonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.3.1966.
Pohjois-Karjala
Lieksa
koulut
Peltolan koulu
konsertit
käsiohjelmat
Kalevala
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Lieksa-Pielisjärvi seura
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kalevalajuhla Huhkolanpuiston päiväkodissa
Kuvia Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1985
Kalevalatalo : suomalaisen kulttuurintutkimuksen ahjo ja ohjelma
kansalliseepokset
kulttuurijärjestöt
Kalevalaseura
Kalevalatalo
kansallinen kulttuuri
Saarinen
Eliel
Eliel Saarinen suunnitteli vuonna 1921 Kalevalatalon Kalevalaseuralle. Sen oli tarkoitus tulla Helsinkiin Munkkiniemen kärkeen, mutta rakennushanketta ei koskaan toteutettu. Kalevalatalosta oli tarkoitus tulla paitsi Kalevalaseuran toimitila, myös suomalaisen kulttuurin keskus ja tutkimuslaitos näyttelytiloineen. 1900-luvun alussa Kalevalaan ja kalevalaiseen kulttuuriin kohdistui suurta innostusta ja palvontaa. Lähde: Wikipedia
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAL
Otava
Kalevan koulu : historiikki vuosilta 1928-2003
Paimio
kouluhistoriikit
kansanopetus
kansakoulut
peruskoulun ala-aste
Kirjoittaja täydentänyt myöhemmin tekstiään yhdellä, käsin kirjoitetulla sivulla, jossa käsitellään Kalevan koulun lakkauttamista. Sivu liitteenä.
Lähdeniitty, Arimo
Paimion kaupunki
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
kansanrunous
teemat
kalevanpojat
Vakka-Suomi
Eripainos Varsinais-Suomen maakuntakirjasta 14-15
lehmät
Seppälän isäntäväki Kalevi ja Elsa Saastamoinen hoidokkeineen. Vuosiluku tuntematon.
henkilökuvat
Kalevi Saastamoinen. Vuosiluku tuntematon.
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.1.1962 julkaistu murrepakina.