Ompelija
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle on kirjoitettu: "Toinen Näytös." Lisäksi sivulla on pikakirjoitusta. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitusvihon kansi- ja takalehdestä on revennyt pala. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Toinen Näytös." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Työmiehen vaimo
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Johanna ja Homsantuu. Neljäs Näytös." Lisäksi sivulla lukee: "Työmiehen vaimo".
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Ens. Näytös, Ompelija." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Johanna ja Homsantuu ovat sen tehneet, eikä sitä heille wiaksi lueta, Kolmas Näytös." Lisäksi sivulla lukee: "Työmiehen vaimo".
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Työmiehen vaimo".
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Lorenz von Stein Die Frau auf dem socialen Gebiete. Die Frau auf dem oekonomischen Gebiete." Lisäksi kirjoitettu "Työmiehen vaimo" ja pikakirjoitusta. Sivut 7 ja 8 ovat tekstissä kahdesti.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä musteella kirjoitettuja numerosarjoja. Tekstissä on paljon yliviivauksia. Osa vihkon sivuista on irti.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä pikakirjoitusta ja merkintä "3:tta näytöstä" Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä lukee "Työmiehen vaimo" ja merkintä "N:o 9". Tekstissä paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Köyhät
Kovan onnen lapsia
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Kansilehdellä merkintä "Köyhät. Kuvaus yhteiskunta-elämästä (yliviivattu) Neljässä näytöksessä. Kirjoittanut Minna Canth" sekä lyijykynämerkintöjä.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Näytelmätekstin jälkeen lyhyt, keskeneräinen teksti nimeltään "Walloitus".
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstiä on kymmenellä sivulla. Vihon kääntöpuolella on lyhyt tekstikatkelma. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivuja ei ole numeroitu. Keskellä vihkoa tekstittömiä sivuja ja vihon lopussa muuta tekstiä. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituluonnos. Sivuja ei ole numeroitu ja tekstissä on paljon yliviivauksia.
Murtovarkaus
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivun 21 ylälaitaan on kirjoitettu: "3:tta näytöstä" Sivut ovat irrallisia. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdessä lukee "Murtovarkaus" ja pikakirjoitustekstiä. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin, joista osa on irronnut. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Roinilan talossa
muistiinpanot
sanonnat
loitsut
Näytelmän käsikirjoitusversio. Käsikirjoitus on sidottu kirjaviin kansiin, joissa punainen selkämys. Roinilan talossa - käsikirjoitus on kirjan alussa, 93 numeroitua sivua, näytökset 1-2. Käsikirjoitus on puhtaaksikirjoitettu, ei ilmeisesti Minna Canthin kirjoittama. Numeroitujen sivujen jälkeen muistiinpanojen omaista tekstiä. Muistiinpanot sisältävät sekalaisia, eri kielisiä tekstejä, muistiinpanoja ja käsikirjoituksia. Osassa teksteissä on otsikot ja päivämäärät. Kirjoitukset käsittelevät muun muassa Henri de Saint-Simonia, Georg Brandesia, Hippolyte Tainea, Ernst Renania ja Kanteletarta. Kirjoituksissa käsitellään myös sanontoja, sananlaskuja ja loitsuja. Yhden tekstin allekirjoituksena on "Juhani Aho"
Näytelmän käsikirjoitus. Teksti on sidottu tummanvihreisiin kansiin. Etulehdellä on merkintä: "Roinilan talossa, näytelmä 3:ssa näytöksessä Kirj. Minna Canth". Ensimmäisellä ja viimeisellä tekstisivulla on venäjänkielinen leima.
Näytelmän käsikirjoitusta. Tekstiarkit ovat taitetun paperin välissä, jossa on merkinta: "N:o 8". Tekstiä ei ole kirjoittanut Minna Canth, vaan sen on joku muu kopioinut hänen käsikirjoituksestaan. Arkkien ylälaitaan on merkitty ne sivut, joilta kopiot ovat. Teksti on kopiotu Kuopion kaupunginkirjaston Minna Canth arkistossa olevasta Roinilan talon käsikirjoituksesta, jossa on venäjänkielinen leima.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kirjoitettu lyijykynällä konseptiarkille. Paperiin ei ole merkitty näytelmän nimeä, vaan se on päätelty tekstin sisällöstä. Kyseessä on katkelma, ilmeisesti näytelmän alkuluonnosta.
Sylvi
Näytelmän käsikirjoitus. Kansilehdellä on teksti: "Sylvi, Skådespel i fyra akter af Minna Canth" Käsikirjoitus on kirjoitettu konseptiarkeille, jotka on sidottu yhteen.
Kauppaneuvos Toikka
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on kahden taitetun arkin välissä. Kansilehdellä on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 30:lla sivulla, osa tekstistä on kirjoitettu vihkon loppuun alkaen lopusta päin. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kahden taitetun arkin välissä. Päälimmäisessä arkissa on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 14:llä sivulla. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on taitetun arkin välissä. Arkissa on merkinnät "No 1" ja "Kauppaneuvos Toikka". Käsikirjoitus on kirjoitettu mustalla musteella.
Anna Liisa
teatteri
Anna Liisa -näytelmän pääkirja nro 291b. Pääkirjan etusivulle on kirjoitettu teksti: "Tämä kappale on Minna Canthin omalla käsialalla kirjoitettu." Ensilehdelle on merkitty myös näyttämötarvikkeita kuhunkin näytökseen. Canth lähetti käsikirjoituksen Suomalaiseen teatteriin 20.8.1895 ja ensiesitys oli 2.10.1895.
Murtovarkaus-näytelmän pääkirja nro 106. Ensilehdellä teksti: "Murtovarkaus, näytelmä neljässä näytöksessä, kirjoittanut Wilja. Minna Canth" Etukannessa on venäjänkielinen sinetti sekä allekirjoituksella varustettu teksti, jossa todetaan, että näytelmä on tarkistettu Pietarissa 29.1.1882. Pääkirjassa on kaksi eri versiota "Toisesta näytöksestä".
Prestens familj
Papin perhe
Prestens familj -näytelmän pääkirja. Kannessa on leima "Aug. Arppe teatern" Kannessa teksti: "Sufflör ex. Prestens familj. Skådespel i fyra akter af Minna Canth." Ruotsinkielisen käännöksen on tehnyt Ruth Dahl.
Ruth Dahl
Hanna
kertomukset
Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Suojapaperin päällä teksti: "Minna Canthin Hannan alkuperäinen käsikirjoitus. Lunastettu maisteri J.H. Kalelalta, joka luki korrehtuurin teokseen 30.1.1917. Alvar Renqvist" Suojapaperin sisäpuolella myös merkintöjä. Käsikirjoitus sisältää Minna Canthin tekemiä korjausmerkintöjä, jotka koskevat pääasiassa kertomuksen tyylillisiä seikkoja.
Köyhää kansaa
Savilahdessa sijainneeseen Harjulan sairaalaan oli keskittynyt Kuopion köyhäinhoito 1880-luvulla. Olot sairaalassa olivat huonot. Minna Canth vieraili usein Harjulassa ja näki läheltä asukkaiden toivottoman kurjan tilan. Vuonna 1886 julkaistiin Canthin Köyhää kansaa -novelli, jonka myötä sairaalan huonot olot nousivat kiivaan keskustelun aiheeksi. Canth sai kiitosta rohkeasta tekstistään, mutta myös kovaäänistä arvostelua kurjuuden liioittelusta ja asioiden vääristelystä. Seuraavana vuonna Harjulan olot tutkittiin ja Canthin kuvaus todettiin todenperäiseksi. Seurauksena oli, että köyhäinhoitoa kohennettiin. Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Suojapaperin päällä teksti: "Minna Canthin Köyhää kansaa alkuperäinen käsikirjoitus. Lunastettu maisteri J.H. Kalelalta, joka luki korr. teokseen. 30.1.1917. Alvar Renqvist" Käsikirjoituksen otsikon vieressä teksti "G.W. Edlundin käsialaa" ja nuoli viittamassa otsikkoon. Käsikirjoitus sisältää Minna Canthin tekemiä korjauksia.
Kuoleva lapsi
Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Kirjoitettu neljälle ruutupaperiarkille. Käsikirjoitus sisältää tyylillisiä ja kielellisiä korjauksia. Käsikirjoituksen lopussa teksti: "Anhålles om omsorgsfull korrekturläsning!" Kertomus julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1888 Savo-Karjala -lehden numeroissa 15, 16, 19, 20, 22.
Harald Molander
Käsikirjoitus on punaisten kansien välissä. Etukannen yläkulmassa on teksti: "Första originalmanuskr till Fru Canths "Sylvi". Sedermera vidtagna ändringar skedde på min inrådan. HM" (Ensimmäinen alkuperäinen käsikirjoitus rouva Canthin Sylviin. Myöhemmin tapahtuneet muutokset minun neuvosta.) Nimikirjaimet viitannevat Harald Molanderiin, joka oli Sylvi-näytelmän ensiesityksen aikaan Svenska teaternin johtaja.
Köyhiä
Kolme sidottua ruutuvihkoa. Käsikirjoitus on yksi versio näytelmästä, jonka lopulliseksi nimeksi tuli "Kovan onnen lapsia". Kolmannen näytöksen nimi on "Topra-Heikki".
Agnes
Sidottu ruutuvihko, jossa lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituksen alku. Canth aloitti Agnes-novellinsa dramatisoinnin luultavasti vuonna 1896, mutta työ jäi kesken. Käsikirjoituskatkelma on julkaistu teoksessa "Suomalainen näyttämö 18 13/10 72 - 18 13/10 97" (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapaino, 1897)
Kotoa pois
Kodista pois
Käsikirjoitus. Canth dramatisoi novellinsa "Kodista pois" (ilmestyi Valvoja-lehdessä 1893) näytelmäksi, jonka nimeksi tuli "Kotoa pois". Näytelmän ensiesitys oli Suomalaisessa teatterissa 1895.
Neljä sidottua ruutuvihkoa, joissa näytelmän käsikirjoitus.
Hän on Sysmästä Huvinäytelmä yhdessä näytöksessä. Seuranäytelmiä varten mukaillut Minna Canth.
Hän on Sysmästä
Näytelmä on mukaelma saksalaisesta ilveilystä Die Braut aus Pommern. Canth kirjoitti sen Kuopion suomalaisen yhteiskoulun hyväksi. Näytelmä esitettiin Suomalaisessa teatterissa 1893.
Lehtori Hellmanin vaimo
novellit
Novelli ilmestyi ensimmäisen kerran Pohjalainen-lehdessä 21.11.-30.12.1890 niin sanottuna nurkkanovellina. Se julkaistiin myöhemmin myös Canthin kootuissa novelleissa (Novelleja 1-2, 1892). Käsikirjoitus on todennäköisesti se, jonka Canth lähetti lehteen julkaistavaksi.
Konsepti käsikirjoitukseen "Naiskysymyksestä III"
naisen asema
tasa-arvo
käsikirjoitus
Esitelmän käsikirjoituskatkelma. Ruutupaperille, lyijykynällä kirjoitettu luonnos. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
kirjailijat
kirjailijan työ
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Robert Kiljander
Artikkelin käsikirjoitus, loppuosa tekstistä puuttuu (24 s.). Kirjoitus on julkaistu alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894.
kasvatus
Keski-Suomi-lehdessä 2.5.1874 julkaistu nimetön kirjoitus otsikolla "Tyttäriemme kasvatus", joka on Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto). Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/423402
Keski-Suomi-lehdessä 6.6.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Wilja. Aiheina kirjoituksessa mm. laivaliikenne, koulujen ja Jyväskylän seminaarin tutkinnot, tukinuitto, metsien myyminen, seminaarin rakentaminen, Seurahuone sekä uutiset murhasta ja tapaturmasta (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Kirje vanhalta palvelus-neidolta toverilleen
Keski-Suomi-lehdessä 19.9.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus - fiktiivinen kirje vanhalta palvelijalta - nimimerkillä Wilja. Kirjoituksessa kerrotaan kahden palvelijattaren, säästäväisen Liisan ja koreiluun taipuvaisen Katrin tarinat.
Keski-Suomi-lehdessä 31.10.1874 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa talven tulo ja polttopuiden saatavuus, katulyhtyjä kirjoittaja toivoo lisää sekä kuinka hän muiden muuassa luuli höyrysahan äänen olevan jonkun petoeläimen mylvintää (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Vielä vähän kansakoulun opettajain kokouksesta itäisellä Uudellamaalla
koulut
kielikysymys
Keski-Suomi-lehdessä 14.11.1874 Minna Canthin nimimerkillä Wilja laatima lehtikirjoitus, jonka aiheena oli kielikysymys. Kannilan mukaan "lehden edellisessä numerossa oli nimetön kirjoitus kokouksessa esitetystä vaatimuksesta, että suomenkielisten opettajien välttämättä oli opittava ruotsin kieli" (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
raittius
Minna Canthin Jyväskylässä kokouksen yhteydessä pitämä puhe (Kannilan mukaan 17.6.1875), joka julkaistiin otsikolla "Viinatulvasta" Karjalatar-lehdessä 30.7.1875 (yläotsikko: Joensuusta) (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).