Keuruun kaupunginkirjasto
Karstulan kansainvälinen Ampumaviikko 40 vuotta - karstusten talkoohenki saa ihmeitä aikaan!
Sallinen, Eila
Karstulan kansainvälinen Ampumaviikko 40 vuotta- karstusten talkoohenki saa ihmeitä aikaan!
Knuutti, Pekka
ML.
Niittylä, Pertti
Vettenranta, Heikki
Ahva, Liisa
L.V.
Karstulan poika Evijärvelle vävyksi 1830-luvulla : polusta meni meijän korea Aapa..!
Toimitus
Saarikoski, Eino
Karstulan Yhteiskoulun perustaminen : kauppias Eero Heikkinen kertoo
Heikkinen, Eero
Karstulan Yhteiskoulun perustamisesta 50 vuotta
Kivi, Helinä
Rasi, Anitta
Kårta Annotationer i Archeologia Litteraria
kommentaarit
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) kirjoituksia
Holm, Erik
Karta öfver jernvägen emellan Helsingfors och Tavastehus
rautatiet
kartat
Hämeenlinna
Helsinki
Helsingin–Hämeenlinnan radan työpiirustukset hyväksyttiin vuonna 1857, ja samana vuonna ilmestyi Karta öfver jernvägen emellan Helsingfors och Tavastehus. Myös tulevat asemarakennukset on merkitty karttaan. Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rataosuus avattiin 31. tammikuuta 1862.
Julkaistu painettuna: Helsingfors : (F. Liewendal), 1857.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
matkailu
kulttuurihistorialliset rakennukset : kartanot : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
Alikartano : Frugård
Jokinen, Marjut
Mäntsälän kunnankirjasto
Kartta: Ratasuunta Vaasa - Härmä - Lappajärvi - Alapitkä
kartor
järvägar
suunnitelmat
planer
Vaasa
Vasa
Härmä
Lappajärvi
Alapitkä
Irrallinen karttalehti Vaasan kaupungin Rautatiekomitean julkaisema Julkaisuaika ei tiedossa, ehdotus Vaasa - Härmä rautatiestä jatkettuna Alapitkään tehty 1926.
Vaasan kaupungin Rautatiekomitea
osoitekartat
ilmakuvakartat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Rantanen, Veikko
Iisalmi
valokuvat
poliisilaitokset
paloasemat
Karvisen kirkko tarkoitti aikanaan iisalmelaisessa puhekielessä Iisalmen ensimmäistä poliisiputkaa ja palolaitosta. Kaunis rakennus siirrettiin myöhemmin Kangaslammille. Karvisen kirkon kattoa näkyy kuvan etualalla.
Iisalmen kaupunginkirjasto
putkat
Karvisen kirkko tarkoitti aikanaan iisalmelaisessa puhekielessä Iisalmen ensimmäistä poliisiputkaa ja palolaitosta. Kaunis rakennus siirrettiin myöhemmin Kangaslammille. (Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
kadut
rakennukset
liikerakennukset
sanomalehdet
kirjapainot
Hämeen Sanomat
Kasarmikatu
Hallituskatu
1920-luku
1930-luku
Hämeen Sanomat osti syksyllä 1927 Hallituskadun ja Kasarmikadun kulmassa sijainneen Ingbergin perillisten talon ja tontin. Talossa tehtiin paljon korjauksia ennen kuin lehden toimitus ja konttori sijoittuivat taloon. Kirjapainoa varten rakennettiin kokonaan uusi rakennus Kasarmikadun varrelle. Kaksikerroksinen kirjapainorakennus tehtiin tiilestä rakennusmestari J. Mattilan piirustusten mukaan. Uudet ajanmukaiset toimitilat otettiin käyttöön 1. lokakuuta 1928. Tätä ennen lehteä oli tehty ns. ”Pilvenpiirtäjässä”, matalassa puutalossa, joka sijaitsi Hallituskadun ja Rauhankadun kulmatontilla. Kirjapainoa vastapäätä Kasarmikadun toisella puolella toimi vuonna 1884 perustetun K. G. Wileniuksen makkaratehtaan ”liha-, makkara- ja leikkelyliike”. Hallituskadun toisella puolella kadun kulmassa oli Lähetyskirjakaupan liikehuoneisto.
Käsi-kirja, jossa käsitetty on, kuinga Jumalan-palwellus christillisten ceremonian ja kirkon-menoin kanssa, meidän seura-kunnissamme pidettämän ja toimitettaman pitää
kirkkokäsikirjat : luterilaisuus
messukirjat
jumalanpalvelus
kirjastot
lukusalit
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston vuonna 1924 käyttöön otetussa kirjastotalossa käsikirjasto sijaitsi ovesta tultaessa vasemmalla puolella omassa erillisessä tilassaan. Käsikirjaston aineistoon sai tutustua vain kirjastossa, kotilainoja sieltä ei annettu. Vuonna 1934 käsikirjastossa oli 2663 nidettä. Vuonna 1924 kaupunginkirjaston kokoelmissa oli ollut kaikkiaan vain 7178 nidettä. Kymmenen vuotta myöhemmin niteiden kokonaislukumäärä oli jo 18412. Jokaista kaupunkilaista kohti oli silloin kaksi ja puoli teosta, kun vastaava luku kymmenen vuotta aiemmin oli ollut yksi.
Turja, H. A.
Leino, Kasimir
runoilijat
kirjailijat
kirjallisuudenhistoria
Kainuu
Esittely Kasimir Leinon työstä kulttuurin eri osa-alueilla.
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Esittely Kasimir Leinon elämänvaiheista. Teksti on koottu Kajaanin kaupunginkirjaston aiemmin julkaisemalta Kasimir Leino -verkkosivustolta.
Kasimir Leinon ja muiden sähke Minna Canthille 1895.
onnittelut
ensi-illat
sähkeet
näytelmät
Minna Canth
Kasimir Leino
Eero Erkko
Santeri Ingman
Hultin
Reijonen
Sjöberg
Frisk
Sähke on repeytynyt kolmeksi kappaleeksi ja sen päiväys epäselvä. Anna Liisa -näytelmän ensi-ilta oli 2.10.1895. Sähkeessä Kasimir Leino, Eero Erkko, Santeri Ingman, Reijonen, Hultin, Sjöberg ja Frisk onnittelevat Minna Canthia luultavasti näytelmän ensi-illan johdosta.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kasimir Leinon kirje Minna Canthille 19.10.1891.
järjestötoiminta
kirjeet
Kasimir Leinon kirje Minna Canthille 24.8.[1891].
filosofia
Kirjeen päiväyksessä ei vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Leino mainitsee kirjeessä listasta, jonka on tehnyt Nietzschen tutustumisen arvoisista teoksista ja jonka lähettää kirjeen mukana Canthille. Kyseinen suosituslappunen on säilynyt Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjallisuusarkistossa.
Kasimir Leinon kirje Olga Kyreniukselle 2.2.1900
brev
Kyrenius, Olga
1900
1900-luku
1900-talet
Nykyaika-lehti
Kasimir Leinon kirje Kuopiosta tädilleen Olga Kyreniukselle Helsinkiin. Kirjeen kirjoittamisen aikaan Kasimir oli sairaana ja Nykyaika-lehti lakkautettu. Kasimir murehti täyttämättä jääneitä tilauksia. - Lukkari Lüger on ilmeisesti hahmo Frans von Schönthanin näytelmässä Hullutusten hetki. --- Kuopio 2 p. helmik. 1900. Täti hyvä Piru periköön, siis meidät itsekunkin, sillä kiittämättömyys on maailman palkka, sanoo lukkari Lüger "Hullutusten hetkessä". Se nyt näkyy olevan niin määrätty, että minun täytyy lempojen tautta – sillä tietysti ei Eino nytkään ole painattanut kiertokirjettä, jolla olisi Nykyajan kunnialliseen hautaan saanut – menettää maineeni tulevien polvien silmissä ja että minua kaikenlaiset "lorvit" pääsevät osoittelemaan raha-asioistani ja nylkemään vielä jälestäkin päin. Sille Haaviston lurjukselle lähetän tässä 125, vaikka rahani kyllä parempaankin tarvitsisin, mutta kirjapainosta saavat antaa spesifieeratun laskun, jota sitten hiljalleen maksetaan, mikäli jaksetaan. Lempo tässä jaksaa enää ajatella kenenkään pääkivistyksiä, enemmän omia kuin muidenkaan, työtä on, kiire on, tekee minkä jaksaa ja kun ei jaksa, niin kaatuu ja kuopatkoot ne, jotka jälelle jäävät. Hyvästi vain ja kiitoksia vaivoista Kasimirilta Ottakaa Haavistolta kuitti ja lähettäkää se minulle
Kasimir Leinon kirje Olga Kyreniukselle ja Eino Leinolle 25.8.1899?
Leino, Eino
1800-luku
1800-talet
Kirje sairastelevalta Kasimir Leinolta Eino Leinolle ja Olga-tädille, luultavasti vuodelta 1899, jolloin Nykyaika-lehti teki vararikon. Samana vuonna Kasimir kiinnitettiin Viipurissa sijaitsevan Suomalaisen Maaseututeatterin johtoon ensimmäiseksi teatterinjohtajaksi vuoteen 1903 saakka. Kirjeessä mainittu Erkko on ilmeisesti Juhana Heikki (Johan Henrik) Erkko, runoilija, näytelmäkirjailija ja kulttuurivaikuttaja. Halonen on todennäköisesti Pekka Halonen, ja Kalle on Kaarlo Lönnbohm. --- Wiipurista 25 p. elokuu Hyvä tätini & Rakkahin Eino veljeni! Olen sinulle jo kirjoittanut monta kirjettä, mutta aina ne repinyt ja viskannut uuniin. Tiedänhän minä, ettei minusta enää mihinkään ole, vaikka [...] olen ollut vielä jotakin toimivinani. Mutta nyt ei käy enää salaaminen, että tämäkin teaatteri on lopussa kohta. Täältä Wiipurista minun nyt kohta pitäisi päästä jonnekin mieluummin omaisten hoitoon siksi vähäksi aikaa, joka minulla vielä [...] olla voi. Kunpahan edes kuolisin! Mutta sekin viipyy, vaikka minun arveluni ja vakaumukseni mukaan minulla on jo selkäranka ja pää karstalle palanut, samoin hermot y. m. menneet, vatsakaan ei enää tahdo pitää mitään [...] ja ajatuskyky on pieninpäänsä supistunut. Tähän saakka on vielä jotakin ollut, vaan nyt ei enää tunnusta olevan enää paljo mitään. Ja ihmeistä ihmeellisintä on, että sydän kuitenkin lyö säännöllisesti, kuten valtimokin. Reumatismia on jo jaloissa, lanteissa ja toisinaan käsivarsissa. Minä palan nähtävästi siksi, kunnes kaikki kuivaa. Kaiken surkeuden huippu on se, ettei sitä edes osaa surra, ajattelee vain, että kun jollakin sopivalla tavalla loppu tulisi. Jos tietäisin kivuttoman tavan, millä tämä nopeammin loppuisi, niin sitä noudattaisin. Mistä tämä kaikki on tullut, en tiedä, vatsa se on kai syynä, peräsuolen tulehdus tai jokin sellainen. Koeta rakkahin veljeni, pitää huoli siitä, että keskeytynyttä työtäni jatketaan ja että maineeni säilyy; raha-asioitani hoitamaan minusta ei enää ole ollenkaan, sen surusanoman saisit ilmoittaa [...], Erkolle ja Haloselle, joille sydämellisimmät terveiseni. Elok. 22 p. lankeaa vekseli [...], sitä varten [...] tässä Kallen vanha aksepti; häneltä kait ne rahat Rovaniemeltä ovat tätä varten. Tädin asiaa en ole voinut suorittaa, kun tilausliput jäivät sinne. Sano hänelle tuhannet terveiset ja kiitokset kaikesta, vaikka onhan sekin mahdollista, että vielä teidänkin ristiksenne joudun, sillä muuksi kuin ristiksi ei minusta enää ole, olinpahan sitte missä tahansa. Voi jos olisi saanut loppuun edes sen ainoan draamansa! Ette näy jaksaneen Nykyaikaakaan saada ulos. Kaikki menee yhtä mukaa, kun kerran menemään rupeaa. Parastaanhan tuota on koettanut mutta enempäänsä ei jaksa. Kuolema olisi minulle voitto; isänmaastakin näkyvät lopun tekevän ja liika rasitus vie ihmisetkin ennenaikaiseen hautaan; muuta maalle, elä rasita itseäsi, elä, elä –, joka elää vielä voit, sillä kun ei ole lohtua uskonnostakaan, niin tyhjää ja kolkkoa on kaikki. Terveiseni, sydämeni tähteet teille! K. L. Hanki valtakirjan todistajat sieltä, tuntevathan ne käsialani. K.L. Huom! Elkää täti sentään antako tätä vielä Einon käsiin, kun ehkä liiaksi ottaisi surukseen.
Joensuu
teatteri
Svärd, Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kapunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo. Jeppe Niilonpoika on tanskalais-norjalaisen näytelmäkirjailija-historioitsija Ludvig Holbergin näytelmä viinaanmenevästä Jepestä. Tästä näytelmästä on peräisin suomen kieleen tarttunut fraasi miksi Jeppe juo?
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Svärd
Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Käsiohjelma : Uskonpuhdistuksen juhlavuosi 1917
tapahtumat
evankelis-luterilainen kirkko
käsiohjelmat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Käsiohjelma : Valkonauhaliiton konferenssi 1914
kasvatus
Valkonauhaliitto
naiset
Kristillis-yhteiskunnallinen, ehkäisevää päihdetyötä tekevä naisjärjestö World´s Woman´s Christian Temperance Union (WWCTU), syntyi Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Suomeen se rantautui 1905, jolloin perustettiin Valkonauhaliitto raittiuden, siveellisyyden, naisten oikeuksien, nuorisokasvatuksen ja rauhantyön edistämiseksi. Liiton tunnukseksi otettiin Jumalalle, kodille ja isänmaalle ja tunnusmerkiksi emalista valmistettu valkoinen nauharuusuke.
Joensuun kirjapaino O.Y.
Käsiohjelma : Yleinen raittiuskokous Joensuussa 1898
järjestöt
raittius
kokoukset
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Käsityöammattilaitokset Hämeenlinnan kaupungissa v.v. 1896–1905 ja ammattilaitosten tarkastus
tarkastus
ammatit
käsityöläiset
ammattientarkastus
työolot
verstaat
Tarkastusten toimittaminen "käsityöhuoneissa" kuului Hämeenlinnassa vuonna 1880 perustetun terveydenhoitolautakunnan tehtäviin. Kaupunginlääkäri Viktor Mannerin kirjoittama tarkastuskertomus kattaa kymmenvuotiskauden 1896–1905, jolloin Hämeenlinnan käsityöammattilaitoksissa suoritettiin neljä tarkastusta keskimäärin kolmen vuoden välein. Tarkastettavien piiriin kuului yli viisikymmentä verstasta ja liikettä, joissa oli yhteensä yli 200 työntekijää. Joukossa oli mm. jalkine-, räätälin- ja puusepänverstaita, värjäämöjä, savenvalamoja, kivenhakkaamoja ja kirjansitomoja sekä maalarin-, nahkurin- ja kellosepänliikkeitä. Merkittävä muutos vuosisadan vaihteen työoloissa oli päivittäisen työajan lyheneminen lähemmäs kymmentä kuin kahtatoista tuntia. Työntekijöiden asuminen oli edelleen puutteellista, vaikka siinäkin oli tapahtunut edistystä. Kuitenkin osa työntekijöistä asui edelleen verstastiloissa. Verstaiden siisteydessäkään ei ollut kehumista, edes sylkyastioita ei kaikista paikoista löytynyt. Kaupunginlääkäri Manner oli tyytymätön myös ammattientarkastusta sääteleviin määräyksiin, jotka antoivat vähän mahdollisuuksia työoloissa havaittujen puutteiden korjaamiseen.
Manner, Viktor
Hämeenlinnan kaupunki
Keitele
koululaiset
oppilaat
Käsityötunnilla oli mm. Laina Tossavainen, Rauha Laukkanen, Leena Tossavainen, Leena Hänninen, Niilo Eevala, Alpo Nuutinen, Antero Kumpulainen, Marja-L Kumpulainen, Anneli Korhonen, Tapani Hänninen, Anneli Huuskonen, Aini Nuutinen, Jukka Räisänen, Kaisa Nuutinen, Raija Sorjonen, Riitta Mielityinen, Aimo Korhonen, Juhani Rahikainen, Veikko Utriainen ja Alvi Metso. Kuvaaja ja vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
Käsityötunti Orimattilan kotitalousopistossa keväällä 1951
kotitalousoppilaitokset
ryhmäkuvat
käsityöt
opettajat
Jätyri, Katri
1950-luku
Oppitunnilla 8 emäntäkoululaista ja 6 neuvojakurssilaista, opettajana Katri Jätyri.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Junnila, Heikki
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kaspar Hauserin tarina kuvin tulkittuna. Sekatekniikka, kuvien pohjana erilaisia papereita, mm. julisteita. Teos koostuu kuvaoriginaaleista, jotka sidottu kirjaksi. Kiinnitetty kolmella narulla. Uniikkikappale Kaspar Hauser -sarjasta.
Väisänen, Hannu
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Vesterinen, Risto