Sortavala
Uukuniemi
seurakunnat
saarnat
Walle, Alexander Gustaf
Alexander Gustaf Walle (1843—1910) oli Uukuniemen kirkkoherra vuosina 1875—1910. Samalla hän toimi Sortavalan rovastikunnan lääninrovastina vuodesta 1884 kuolemaansa saakka. Sortavalan rovastikuntaan kuuluivat Sortavalan kaupunki- ja maaseurakunta sekä Harlun, Ruskealan, Impilahden, Salmin, Soanlahden ja Suojärven seurakunnat. Lähes koko rovastikunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944. Pieni alue Soanlahden seurakuntaan kuuluneesta Korpiselän rukoushuonekunnan länsiosasta jäi Suomen puolelle. Tämä alue liitettiin sotien jälkeen Joensuun rovastikunnan Tuupovaaran seurakuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Käsikirjoitukset
Kasvihuoneen rakentaminen Rauhanmäelle 1965
Keitele
valokuvat
1960-luku
rakentaminen
Paananen, Wellamo
Kasvihuoneen rakentaminen Rauhanmäelle. Tapio ja Ahti Kauppinen naulauspuuhissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.7.1965
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Kasvistollisia tutkimuksia Mynämäen, Mietoisten ja Karjalan kunnissa
Varsinais-Suomi
Mynämäki
Mietoinen
Karjala Tl.
kasvallisuus
Cajander, A.K.
Acta Societatis Pro Fauna et Flora Fennica, ISSN 23 n:o 2.
Akujärvi
Mutenia
Ylitornio
Katajamaa, Aukusti
suvut
Kertojan äiti on kotoisin Akujärveltä ja isä Ylitorniolta. Katajamaan suku on tällöin tullut Akujärvelle. Äidinäiti on kotoisin Hämeenkyröstä. Hän on Heikki Kyrön ja vaimonsa ottotytär ja muuttanut Kyrön pariskunnan mukana Akujärvelle.
Mansikka-Aho, Vilho
yrittäjät
Katajavalmiste. Oikealla Pauli Paananen, Osmo Kärkkäinen ja Johannes Virolainen.
Katalog der Mail-Art-Aktion "Zwerge, die auf den Schultern von Riesen stehen, sehen weiter als die Riesen selbst"
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on postitaidetta: "Over 300 works from more than 250 participants all over the world. Mail-Art-Action started on April 30, 1993 by the German Garden Gnome-Museum / Jutta + Günter Griebel and mail-artist Georg Lipinsky." - Postitaiteen aiheena puutarhatontut. - Ruskeassa pahvikotelossa 8 paperitaitosta, joiden sisällä useita kuva-arkkeja. Lisänä punainen silkkinauha. - Numeroitu painos (467/670).
Rikhardinkadun kirjasto
Lipinsky, Georg
Griebel, Günter
Griebel, Jutta
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Turku
kirjastot
luettelot
1890-luku
Turun kaupunginkirjasto
Katariina von Bora. Martti Lutherin puolison lyhy elämä-kerta
Bora, Katharina von
avioliitto
nunnat
taloudellisuus
lesket
uskonpuhdistusaika
naiset
elämäkerrat
Luther, Martti
Kaamassaari
Lehtola, Laura (Laura-täti)
Hannula, Uuno Yrjö
katekeetat
kansanopetus
Eläkkeellä oleva opettaja Riitta Junttila muistelee Laura Lehtolan kanssa käymiään haastattelutuokioita, joita hän teki tutkielmaansa varten 1980-luvulla. Laura oli jäänyt varhaiseläkkeelle katekeetan työstään terveydellisistä syistä. Työtään haittaaviksi tekijöiksi Laura oli maininnut kouluhallituksen, tuomiokapitulin ja lääninhallituksen. Eläkkeelle pääsemisessäkin oli ongelmia, mutta onneksi maaherra Uuno Hannula tuli apuun. Koulunpito vaati toisinaan monia taitoja ja kovaa työtäkin. Monesti talot piti siivota, kantaa puut ja hoitaa lämmitys ennenkuin koulunkäynti voitiin aloittaa. Matkat koulunpitopaikkoihin taittuivat hiihtäen, kävellen ja veneillen. Opetuksessa käytettiin avuksi myös leikin keinoja, joita jotkut aikuiset kokivat turhaksi vehtaamiseksi. Laura Lehtolaa kutsuttiin lempinimellä Laura-täti, joka kuvasi hänen lämmintä ja ymmärtäväistä suhtautumista lapsiin.
Junttila, Riitta Marjatta
Vaattovaara, Merja
Koppelo
Paskaniemi
Lustberg, Väinö
Lusperg, Väinö
Jyvälä, Saimi
Hakosalo, Anna-Liisa
koulunkäynti
opetus
Tarinankertoja muistelee koulunkäyntiä Koppelossa. Aikaisempien opettajien kanssa ei ollut niin tarkkaa, vaan koulussa ollessa sai liikkuakin jonnekin. Uusien opettajien myötä järjestys muuttui, piti istua paikoillaan. Oppiaineita olivat laskeminen, kirjoittaminen, lukeminen ja katekismus. Koulunkäynnin lisäksi monien oppilaiden piti osallistua esimerkiksi riekonpyyntiin ja muihin kotitöihin.
Peltonen, Armas
Petkula
Komulainen, Aino
Sipola
Kitti, Anni
kiertokoulu
Kertoja kävi koulua Petkulassa, asui asuntolassa ja pääsi jouluna käymään kotona. Koulussa opetettiin kirjoittamista ja lukemista. Asuntolan valvoja kuulusteli läksyt. Jos oppilas ei osannut läksyjä, hän ei saanut ruokaa.
Pokka, Eino
terveydenhuolto
Vuonna 1949 työnsä kätilöna aloittanut Kyllikki Halonen esittelee neuvolassa äitiyshuollon kuvasarjaa. 1965. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.2.1965.
Rimmi, Beda
Keuruun kaupunginkirjasto
Kuikka, Inkeri
Pohjonen, Pentti
Katkelmia vuosien 1987-1992 retkipäiväkirjoista
Teos on taiteilijakirja. Tekijän merkintöjä ja luontohavaintoja Lapin matkoiltaan. Tekstit kirjoituskoneella kirjoitettu, eivät kronologisessa järjestyksessä. Käsinsidottu. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Vartiainen, Timo
henkilökuvat
1970-luku
Katri Röytiö avasi tilitoimiston osuusmeijerin konttorihuoneessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.10.1970.
Katri Rytkönen Kettulan talon pirtin uunin äärellä 1930-luvulla
Iisalmi
maatilat
1930-luku
Rytkönen, Katri
leivinuunit
Iisalmen kaupunginkirjasto
Katri Väisänen matkalla mahdollisesti junaan Savonkadulla keskellä kesäpäivää 1950-luvulla
1950-luku
kesä
junat
keskustat
matkustaminen
Väisänen, Katri
Katsaus Laukaan Hevosystäväinseuran toimintaan sadan vuoden ajalta
Naukkarinen, Eeva
Katsaus Mäntsälän kunnankirjaston kehitykseen : esitelmä Itä-Uusimaan kirjastonhoitajien koulutuspäivässä 1.4.1982
kirjastot : historia : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
yleiset kirjastot : Mäntsälän kunnankirjasto
sivistys
Bärlund, Kari
Katujen kasvot : akvarelleja Helsingistä 1995
julisteet käyttögrafiikka taidenäyttelyt Galleria Stoa akvarellimaalaus 1990-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
järvet
muinaislinnat
talvi
Katumajärvi
Hämeenlinna
Vanaja
1900-luku (vuosikymmen)
Talvisen valokuvan Katumajärven rannasta on ottanut 1900-luvun alkuvuosina hämeenlinnalainen opettaja ja kirjailija Albert Theodor Böök.
Böök, A. Th.
Enok Rytkönen, Hämeenlinna - Tavastehus
saaret
Hämeenlinnassa sijaitseva Katumajärvi on tarinan mukaan saanut nimensä siitä, että pakkokäännytetyt hämäläiset kävivät järvessä pesemässä saamansa kristillisen kasteen pois. Katumajärveen liittyy muitakin vanhoja kansantarinoita, mm. Theodolinda Hahnssonin tallentama kertomus Pitkänniemen synnystä. Järven rantamilta löytyneet muinaisjäännökset kertovat alueen vanhasta asutushistoriasta. Myös esihistorialliset muinaislinnat Kappolanvuori ja Mantereenlinna sijaitsevat kahden puolen Katumajärveä.
Rytkönen, Enok
Tuomarinsaari
Pitkäniemi
Mantereenlinna
Katumajärven rannalla Mantereenvuorella oli 1900-luvun alkuvuosina hieno näköalapaikka. Vasemmalla näkyy Tuomarinsaari ja kuvan keskelle oikealta ulottuu Pitkäniemi. Kortissa on käsinkirjoitettu teksti: Tämän valokuvan on Ipi itse ottanut. Ipi oli Valborg von Fieandtin lempinimi. Hänen isänsä kaupunginlääkäri Karl von Fieandt rakennutti Onnela-nimisen huvilan Katumajärven rantaan Paavolankulmalle vuonna 1899.
Fieandt, Valborg von
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
rakennukset
torpat
Niemelän torppa
Niemelän torppa sijaitsi Mäskälän Paavolassa Katumajärven itäpuolella. Paavola kuului osana Katisten kartanoon. Niemelän torpan rakennusryhmä oli rakennettu perinteiseen länsisuomalaiseen umpipihamalliin. Torppa tyhjeni asukkaistaan vuonna 1907. Vuonna 1933 tontin osti lehtori Sigrid Dahlström ja hän rakennutti sille Niemelän kesähuvilan. Kuvan taustalla oikeassa reunassa näkyvät Tuomarinsaari ja Mantereenlinna.
Fieandt, Nanna von
Hyvämäki, Eetu
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Kaukalampi
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Joutsijoki, Eine
hevonen
Kauko Ollikainen on ostanut Valtion Hevosjalostuslaitokselta Ypäjältä jalostusoriin Iilo. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.3.1972.
Kauneuden kirous. Mikko Haanpään alkuperäinen käsikirjoitus
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
kansankirjallisuus
maaseutu
kauneus
1800-luku
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu musteella pitkille kapeille ruutuliuskoille otsikolla Ansalan Anna sekä vaakunaleijonakantiseen lehtiöön otsikolla Kauneuden Kirous. Teksti on Pentti Haanpään isän, maanviljelijä Mikko Haanpään kirjoittaman kertomuksen alkuperäinen käsikirjoitus, jonka Pentti on muokannut omaksi romaanikseen. Pentti seuraa isän teoksen juonta melko tarkasti. Nimiä on hieman muunneltu: muun muassa Rekolan talon nimi on Mikko Haanpällä Yrttilä. Ero on kuitenkin ennen kaikkea tyylissä ja sanonnassa, tässä näkyy kansankirjailijan ja sanataiteilijan ero. Toinen eroavuus on siinä, että Mikko Haanpää käyttää runsaasti repliikkejä pyrkien draamalliseen elävyyteen, kun taas Pentti Haanpää käyttää vähemmän dialogia ja luottaa kertojan kuvaukseen. Toisaalta näin tekstistä tulee myös yleistävää ja ulkokohtaista. Kertoja ei avaa tapahtumia tilanteiden ja henkilöiden kautta. Laajuus 55 ja 79 liuskaa Ei tietoa kirjtoituspaikasta ja -ajasta
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 1/3
häät
huostaanotto
varkaus
tuberkuloosi
Digitoitu dokumentti pieni ruskeakantinen ruutulehtiö "Lehtiö KK N:o 5 (Kulutusosuuskuntien Keskusliitto)". Yläkulmassa valkoinen lappunen, jossa punaisella tussilla merkintä "2" sekä valkoisella lapulla "3 Karkurit 1/25 4 Lapset 5 Pohjoiseen". Dokumentti sisältää lukuja romaanista Kauneuden kirous (Into 2015). Luvussa Häät Rekolassa vietetään Mantan ja nuoremman isännän Heikin häitä. Juoppo pappi alkaa heti ryypätä, Manta ja Heikki vihkaistaan ikään kuin ohimennen. Ahkerin ja näkyvin tanssija Jaako Kortteinen ihastuu Annaan ja tanssittaa tätä tiiviisti. Jaako houkuttelee Annan piiakseen, onhan lokakuu ja pestuuviikko. Otsikko: "Häät (juttu jatkuu)". Laajuus 41 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.12.1944 Luvussa Aviopuolisot Jaako ilmoittaa keuhkotautiselle vaimolleen pestanneensa uuden piian. Kaunis Anna ei pyri emännöimään, vaan pysyy piian roolissa. Anna tulee raskaaksi Jaakolle. Tämän vaimo kuolee ja Anna synnyttää pojan ja tyttären, jonka jälkeen Annan ja Jaakon suhde virallistetaan. Jaako palaa vanhaan hurvittelevaan elämäänsä ja talo rappeutuu. Anna alkaa inhota kelvotonta miestään. Laajuus 24 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.12.1944 Luvussa Karkurit Jaako ja Anna karkaavat pakoon velkojansa ja yleistä elämän surkeutta. Juhlittuaan asettautumista uuteen asuntoon Jaako huomaa Annan kadonneen tavaroiden kanssa. Jaako koettaa turhaan saada poliiseja karkulaisten jäljille. Jaako jää kaupunkiin töihin ja myöhemmin pakenee raastupahaastetta kalastaja-alukseen. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.12.1944 Luvussa Lapset Jaako Kortteisen talo pakkohuutokaupataan ja lapset jäävät perinnöttömiksi. Rekolan lapseton vanha isäntä ottaa heidät kasvattaakseen. Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.12.1944 Luvussa Pohjoiseen Jaako nukkuu juopuneen unta hevosenostajan ja Annan keskustellessa. Mies on vainunnut aviopuolisoiden kireät välit ja pyytää Annaa lähtemään kanssaan pohjoiseen. Teksti katkeaa kesken virkkeen. Tämän käsikirjoituksen ja julkaistun version välillä on pieniä eroja. Painetussa tekstissä on neljän kappaleen lisäys, jota ei tässä kohdassa käsikirjoitusta ole. Laajuus 6 sivua Ei tietoa kirjoituspaikasta ja -ajasta
Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 2/3
alkoholismi
salakuljetus
kotiinpaluu
Digitoitu dokumentti on pieni ruskeakantinen ruutulehtiö, jonka päällä valkoinen lappunen "4". Dokumentti sisältää lukuja romaanista Kauneuden kirous, joka julkaistiin vasta vuonna 2015 (Into). Tekstissä on runsaasti lyhyen kappaleen mittaisia yliviivauksia ja myös pyyhkimisiä. Luvussa Pohjoiseen Anna pakenee Eetu Törmän kanssa miestään Tornionjokivarteen. Eetu pestaa hänet piiakseen, eikä Annan odotusten mukaan ota jalkavaimokseen. Myöhemmin käy ilmi, että Eetu on homoseksuaali ja ennen kaikkea suuri tullijoppari. Tämän paljastaa Eetun edellinen piika Reeta, jonka kanssa Anna ystävystyy. Teksti alkaa kesken tekstin ja jatkuu eri vihkossa [ks. Novelleja. Käsikirjoituksia toukokuu 1946. Kauneuden Kirous. Osa käsikirjoituksesta]. Julkaistussa teoksessa ei ole mukana lyhyttä kappaletta dokumentin alusta "Anna häntä jo kohteli miehenään. Eihän se muuten rekeensä nosta". Laajuus 25 sivua. Kirjoitettu 9.12.1944 Luvussa Vieras Topi Pamppeeniksi myöhemmin paljastuva mies vierailee Eetun luona. Topilla ja Eetulla on yhteisiä intressejä, koska he ovat molemmat salakuljettajia. Eetu näyttää Annalle maanalaisen varastonsa ja salakäytävän Tornionjoen venevajaan. Laajuus 16 sivua Kirjoitusaika 10.12.1944 Luvussa Pamppeen Anna tutustuu Topiin. Tämä tulee tarkoituksellisesti taloon Eetun poissa ollessa ja jää yöksi. Annasta tuleekin Topin jalkavaimo. Laajuus 17 sivua Kirjoitusaika 10.12.1944 Luvussa Jaako Annan alkuperäinen aviomies Jaako on pestautunut kalastusalukseen, mutta mereen tottumattomana hänestä ei ole töihin. Ryypättyään rahansa hänet lähetetään irtolaisena takaisin kotikyläänsä. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ei ole tiedossa Luvussa Nimismies Eetu ja Topi ovat kireissä väleissä Annan takia. Nimismies tulee etsimään Annaa, mutta tämä pääsee Topin kanssa salakäytävää pitkin karkuun. Jaako jää kylään ja asettuu asumaan Reetan kanssa tämän mökkiin. Laajuus 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.12.1944 Luvussa Kauppiaaksi Topi vie Annan Ruotsin puolella pieneen sekatavarakauppataloon, johon nainen asettuu kauppiaaksi. Laajuus 7 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.12.1944 Luvussa Matkan pää Jaako elelee virallisesti Reetan huonemiehenä, mutta paikkakunnan lestadiolaiset paheksuvat susiparia ja pappikin käy heitä nuhtelemassa. Myöhemmin kunnanmiehet passittavat Jaakon kotikuntaansa, jossa tämä muutaman vuoden kuluttua kuolee. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.12.1944 Luvusssa Kaappaus Anna elelee Vaaran kylän sekatavarakauppiaana, mutta on vähitellen kyllästymässä häntä paljon vanhempaan Pamppeeniin ja havittelee verevämpiä miehiä. Käytännössä Anna työskentelee Pamppeenin palkkalaisena eikä itsenäisenä yrittäjänä. Kun Pamppeeni kuolee, Pamppeenin ja Annan tekemästä välikirjasta ei ole todisteita ja Anna voi jatkaa kaupan laillisena omistajana. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.12.1944 Luvussa Kotipuoleen Anna huomaa vanhenneensa. Kauppakin käy huonommin, koska paikkakunnan käsitys on että hän on vienyt kauppansa mieheltään Pamppeenilta. Anna myy kauppansa ja matkustaa takaisin kotiseudulleen kievarikyydillä. Ensimmäinen kyytimies paljastuu hänen pojakseen Pekaksi. Vihkossa teksti katkeaa kesken lauseeseen "Hän oli äitini kanssa karannut kotoaan ". Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ei ole tiedossa
Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 3/3
vanhuus
moraalittomuus
pinnallisuus
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä poikittain viivoitetuille kirjepaperiliuskoille, jotka on repäisty lehtiöstä irti ja se sisältää romaanin Kauneuden kirous lopun. Teksti alkaa kesken virkettä: "-Hän oli äitini kanssa karannut kotoaan/jättäen minut, joka silloin olin kolmen vuoden vanha, vielä nuoremman siskoni kanssa yövuoteelle nukkumaan". Viimeisen sivun alareunassa on päiväys 12.12.-44. Sitten puoliksi repäisty liuska, jolta alkaa viimeinen luku: "Loppu" (alleviivattu), kirjoitettu molemmin puolin. Tämän jälkeen viisi sivua teoksen loppuun saakka, viimeisenä päiväys 13.XII.-44. Romaanin lopussa Anna palaa kotiseudulleen ja ottaa kievarikyydin asemalta. Pian käy ilmi, että kuski on hänen 30-vuotias poikansa, jonka hän on aikaisemmin jättänyt lähtiessään pojan isän, Jaako Kortteisen kanssa seikkailemaan. Anna menee Rekolan taloon, jota hänen hurskasteleva sisarensa Manta leskenä emännöi. Anna saa huoneen, mutta kun käy ilmi että puheet hänen rikkaudestaan ovat vailla pohjaa, hänet sanotaan irti. Anna muuttaa metsätorppaan yksinäisen naisen luo, joka on ollut moraaliltaan leväperäinen. Kyseessä on Heta Rahko, mutta nimeä ei mainita tässä tekstissä. Vanhaksi akaksi rumentunut Anna oivaltaa, että hänen kauneutensa on ollut nuoresta asti hänen kirouksensa. Myöhemmin Anna sairastuu, mutta ei syö, eikä anna hoitaa itseään ja kuolee. Kauneuden kirous perustuu Pentti Haanpään isän Mikko Haanpään käsikirjoitukseen, jonka Pentti työsti romaaniksi. Pentti oli tarjonnut aihetta elokuvakäsikirjoitukseksi, mutta Fenno-Filmi hylkäsi sen. Laajuus 14 sivua Kirjoitusaika 12.-13.12.1944 Romaani Kauneuden kirous on julkaistu vuonna 2015 (Into). Teoksen alkusanoissa sen toimittaja Matti Salminen valaisee romaanin taustoja.
Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta kesäkuu 1946
käsikirjoitukset
kasvattilapset
karkaaminen
Digitoitu dokumentti on sinipunainen 20 senttimetriä leveä viivoitettu vihko, jonka keskellä olevaan valkoiseen lappuun on kirjoitettu "Ruotsinkielen muistiinpanoja. Aili Haanpää 1942", josta nimi on myöhemmin vedetty lyijykynällä yli. Dokumentti sisältää luvun Rekola romaanin Kauneuden kirous käsikirjoituksesta. Näkökulmahenkilönä on nuori Pekka, joka tarkkailee Rekolan talon elämää ja tuntee asemansa raskaaksi tylyn tätinsä komennossa. Talon emäntä Manta on kääntynyt lestadiolaiseksi ja talossa järjestetään usein seuroja. Pekka kokee myös Jaako-isän olevan hänestä välinpitämätön. Jaakon asema on ongelmallinen Annan karattua pohjoiseen ja vietyä hänen rahansa. Lopulta Jaako katoaa, kun saa Mantalta tietää, missä Anna on. Julkaistussa versiossa luvun nimi Rekola on korvattu otsikolla Pekka. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.6.1946 Romaani Kauneuden kirous on julkastu vuonna 2015 (Into).
Iisalmi -- Paaslahti
peruna
pellot
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Kauniisti kotiinpäin : paikallishistoriaa, juttuja ja muisteluksia Raisiosta
Raisio
Ritalahti, Oiva
Raision yhteiskoulu
paikallishistoriat
esihistoria
keskiaika
paikannimet
urheiluseurat
Raision kaupungin julkaisuja, ; 2001, 2.
Koivisto, Altti
Raision kaupunki
Raninen, Sami
Ermala, Yrjänä
Teos on taiteilijakirja. Vanerikannet, käsin tehty sidos, kannen teksti käsin painettu. Kuvituksena akvarellipaperille käsin liimattuja värikopioita näyttelyn teoksista. Teos liittyy samannimiseen taidekäsityönäyttelyyn Amos Andersonin taidemuseossa 13.1.-18.2.1990. Näyttelyn taiteilijoita olivat Ariadna Donner, Catharina Kajander, Rudi Merz, Ilona Rista, lavastajana Juhani Pirskanen, musiikki Philip Donner.
Kansonen, Keijo.
arkkiveisut
Turkin sota
Arkkiveisujen yhtenä tehtävänä oli tiedonvälitys lukutaidottomalle kansalle. Vuosina 1877-1878 käydystä Turkin sodasta sepitettiin yli sata veisua. Myös suomalainen joukko-osasto osallistui sotaan 900-miehisen Kaartin Pataljoonan voimin. Aleksander Leppäsen Kaunis laulu Turkin ja Wenäjän sodasta on kirjoitettu panslavistisessa hengessä: Venäjällä oli oikeus ja velvollisuus suojella kaikkia slaaveja ja kristittyjä. Sota esitettiin uskonsotana, vaikka Venäjän motiivit olivat tosiasiassa perin maalliset, sillä se pyrki varjelemaan etujaan Mustallamerellä.
Leppänen, Aleksander
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Kaunis on Suomi Raision kohdalta : juttuja ja muisteluksia Raisiosta
kaskut
myymälät
Kaupan avajaiset Vuonamossa. Vasemmalla kauppias Veikko ja rva Niskanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.11.1964.
Petsamo
kaupat
Taka-Lappi
Taka-Lapin kaupan perustaminen Petsamoon oli vaikeaa. Petsamossa oli jo yksi kauppa, mutta se oli paikallisille asukkaille hinnoiltaan liian kallis. Taka-Lapille ei löytynyt tonttia ennen kuin kertoja järjesti kauppaa varten tontin yksityiseltä.
Portti, Kristian Lennart
Kauppa-Lopo
lehdissä julkaistut kertomukset
Valvojassa 1889 ilmestynyt Minna Canthin mestarinovelli. Novelli julkaistiin ensi kerran Valvoja-lehden vuoden 1889 numeroissa 6 (s. 306–319) ja 7 (s. 344–368).
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
rakennuspiirustus
liikerakennukset
kauppahallit
arkkitehtuuri
klassismi
1910-luku
Kaupunginvaltuusto tilasi arkkitehti Armas Lindgreniltä suunnitelman torin järjestämiseksi. Suunnitelma hyväksyttiin vuonna 1908. Suunnitelmaan kuului torin alalaidan kauppahalli, joka sijaitsisi vastapäätä kirkkoa. Lindgrenin torisuunnitelma toteutui, mutta hallihanke raukesi ajan levottomien olojen vuoksi. Kauppahallikysymys nousi kuitenkin uudestaan esiin vuonna 1915 valtuustossa ja sanomalehdissä. Jälleen kännyttiin Armas Lindgrenin puoleen. Lindgren laati hämeenlinnalaisille luonnoksen kauppahallista, joka oli kapea, lähes torin länsilaidan mittainen rakennus. Kirkon uusklassistiset piirteet oli otettu huomioon kauppahallin ulkonäössä. Hallin julkisivun puolella oli 18 pylvästä ja keskellä keskirisaliitti päätykolmioineen. Risaliitin kohdalla oli sisälle johtava portaali, joka oli kadun puolella kaksikerroksinen. Hallissa oli 60 myymäläkojua, joista neljä suurempaa rakennuksen kulmissa ja kahvihuone. Pohjakerroksessa olivat kellarit ja sisäänkäynnin yläkerrassa osa kojuista. Hallin keskelle oli piirretty vesiallas tai suihkulähde. Kauppahallin rakentaminen ei kuitenkaan vieläkään onnistunut, sillä etenkin rakennuspaikka herätti vastustusta. Hallille suunniteltiin myös muita sijoituspaikkoja, mutta säästäväisyyssyistä hankkeesta lopulta luovuttiin. Vuonna 1926 Hämeenlinnan Suomalainen Säästöpankki ehdotti jälleen hallin rakentamista. Piirustukset laadittiin kaupungin rakennuskonttorissa (P. A. Ahomaa 1927). Halli olisi tullut Rantatorille. Hanketta pohtinut valiokunta päätyi kuitenkin siihen, ettei hallin rakentaminen olisi kannattavaa. Vasta 1950-luvulla Hämeenlinna sai Marjatta ja Martti Laosmaan suunnitteleman kauppahallin, joka sijaitsi Kasarmikadun ja Palokunnankadun kulmassa. Halli lopetti toimintansa vuonna 1972.
Lindgren, Armas
kauppa
korjausrakentaminen
remontti
ateljeet
taiteilijakodit
Rantala Irja
Rantala Manu
Häppölä suku
Tuulos
Pohjoinen
1900
Arkkitehti Emil Olanderin laatimat Häppölän kauppa- ja asuinrakennuksen piirustukset ovat vuodelta 1900. Rakennusta on myöhemmin korjattu ja laajennettu, mm. jatkettu lisärakennuksella 1920-luvulla. Rakennus oli Häppölän suvun hallussa 1980-luvulle asti, jolloin uudet omistajat ryhtyivät remontoimaan taloa. Vanhat rakennuspiirustukset löytyivät talon yläpohjasta korjaustöiden yhteydessä. Korjaus tehtiin talon ehdoilla, huonejakoa muuttamatta. Vanhat kaakeliuunit, ovet ja ikkunat säilytettiin. Nykyään rakennus toimii Irja ja Manu Rantalan taidekotina.
Olander, Emil
Kauppaneuvos Joh. Parviaisen kirjasto Kiihtelysvaaralla
Pohjois-Karjala
Kiihtelysvaara
Parviainen
Johan Walter
Karjalainen osakunta
Julkaisussa kerrotaan Kiihtelysvaaran kirjaston historiasta, joka sai alkunsa tohtori Johan Walter Parviaisen testamenttilahjoituksesta Karjalaiselle Osakunnalle vuonna 1925. Testamentti velvoitti osakunnan perustamaan lahjoittajan isän, kauppaneuvos Joh. Parviaisen, nimeä kantava kirjasto.
Linnoila, Osmo Teimar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 02.8 LIN
Kauppaneuvos Toikka
näytelmät
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on kahden taitetun arkin välissä. Kansilehdellä on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 30:lla sivulla, osa tekstistä on kirjoitettu vihkon loppuun alkaen lopusta päin. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kahden taitetun arkin välissä. Päälimmäisessä arkissa on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 14:llä sivulla. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on taitetun arkin välissä. Arkissa on merkinnät "No 1" ja "Kauppaneuvos Toikka". Käsikirjoitus on kirjoitettu mustalla musteella.
1950- ja 60-luvuilla eri puolilla Raisiota oli lukuisa määrä kauppoja, joista suurin osa oli pieniä kauppapuoteja. Vielä vuonna 1969 Raisiossa toimi 41 elintarvikemyymälää. Kuvassa oleva Pasalassa sijainnut Tuomen kauppa palveli asiakkaita vuodesta 1950 vuoteen 1979.
Raision kirjasto
valokuva
1900-luku
Oikealla kansakoulu (1883-1955). Keskellä olevassa rakennuksessa oli kauppa. Jossain välissä oli myös suojeluskunnan toimisto. Johannes Tossavaisella oli myös kauppa tässä rakennuksessa. Kuva 1900-luvun alusta. Kuvaaja ei tiedossa.