Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1896-1897
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1896-1897. Sisältää myös artikkelin: Snellman, Walter J., Pieni katsahdus antiikkiin (18 s.).
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1897-1898
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1897-1898. Sisältää myös artikkelin: Konrad Hildén, Ciceron valtio-opilliset mielipiteet (64 s.).
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1898-1899
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1898-1899. Sisältää myös artikkelin: Knut Cannelin, Klassillinenko vai reaalinen suunta?
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1899-1900
Joensuun klassillinen lyseo
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1899-1900. Julkaisun lopussa on Walter J. Snellmanin kirjoitus: Latinasta suomenkieleen, 1-16 sivua.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Kirjapaino-osakeyhtiö
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1901-1902
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1901-1902.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1902-1903
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1902-1903. Sisältää myös historiikin: Poimintoja Joensuun lyseon työkaudelta 1865-1902 / Walter J. Snellman.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER – – Historiikki myös eripainoksena: – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.53 SNE
Snellman, Walter J.
Kertomus Joensuun suomalaista klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1894-1895
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1894-1895. Sisältää artikkelin: O. W. Neovius, Lukujärjestelmistä sekä kokonaisten lukujen jaollisuudesta (20 sivua).
Kertomus Joensuun Työväenyhdistyksen kymmenvuotisesta vaikutuksesta
järjestöt
työväenyhdistykset
historia
perustaminen
säännöt
Joensuun Työväenyhdistys
Kertomus Joensuun Työväenyhdistyksen toiminnasta 10 vuoden ajalta. Työväenyhdistys perustettiin Joensuuhun vuonna 1888. Silloin hyväksyttiin myös yhdistyksen säännöt, jotka sisältyvät julkaisuun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 32.182
Kertomus Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukuvuonna 1922-1923
kansalaisopistot
Joensuun Vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Vapaaopiston ensimmäinen vuosikertomus on lukukaudelta 1922-1923.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Haavio, Ari
Keuruun kaupunginkirjasto
Kertomus Kuopion alkeisopiston ja Joensuun ylä-alkeiskoulun vaikutuksesta... lukuvuotena 1873—1874
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Koulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Varasto – Joensuun Lyseo – 1873-1883 – 1885-1904
Painoyhtiön kirjapaino (painopaikka)
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1885-1886
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1885-1886. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on artikkeli: Muistelmia Joh. Vilh. Snellmanin elämästä Kuopiossa / koonnut Bruno Granit.
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1886-1887
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1886-1887. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut Joh. Schwartzberg.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lysein vaikutuksesta lukuvuotena 1881-1882
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1881-1882. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on kirjoitus: Tietoja Tavisalmen eli Kuopion pitäjästä vuosilta 1548-1626 / koonnut J. M. Salenius, 1-41 sivua.
fin
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lysein vaikutuksesta lukuvuotena 1882-1883
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1882-1883. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on kirjoitus: Tietoja Kuopion tienoista vuodesta 1627 alkain / koonnut J. M. Salenius, 1-29 sivua.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1877-1878
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1877-1878. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1878-1879
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1878-1879. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen Lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1874—1875
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertotomus lukuvuonna 1874-1875. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut J. V. Johnsson.
Paino-yhtiön kirjapaino Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1876-1877
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus 1876-1877. Kuopion lyseon kertomuksen on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1880-1881
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1880-1881. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon waikutuksesta lukuvuotena 1879-1880
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1879-1880. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Marttilan Säästöpankin toiminnasta v. 1875-1899 : sekä yleinen katsahdus saman pitäjän muihin oloihin
Varsinais-Suomi
Marttila
pankit
säästöpankit
paikallishistoriat
Sjöman, Edv
Kertomus muinaisjäännöksistä Hauhon kihlakunnassa
esihistoria
Häme
muinaisjäännökset
muinaislinnat
Kansatieteilijä Axel Olai Heikel (1851–1924) tutki vuosina 1876 ja 1877 tiedeseuran kustannuksella muinaisjäännöksiä Hauhon kihlakunnan alueella ja julkaisi tutkimustuloksistaan tämän kertomuksen tieteellisessä julkaisusarjassa Bidrag till kännedom af Finlands natur och folk. Hauhon pitäjän lisäksi kihlakuntaan kuuluivat tuolloin Tuulos, Tyrväntö, Hattula, Hämeenlinnan maaseurakunta, Vanaja, Renko, Janakkala, Hausjärvi ja Loppi. Heikel kirjasi tarkasti tunnetut muinaisjäännökset näiden pitäjien alueelta, sekä esinelöydöt että kiinteät muinaisjäännökset. Muinaislinnoja eli linnavuoria Heikel löysi Hauhon kihlakunnan alueelta kuusi: Tuuloksen Laurinkallion, Hauhon Hyypiönvuoren, Tenholan Linnavuoren Hattulasta, Aulangonlinnan ja Linnanpään Hämeenlinnan ja Vanajan alueelta sekä Janakkalan Unikkolinnan. Kiinteisiin muinaisjäännöksiin lukeutuvat Heikelin esityksessä myös alueen keskiaikaiset kirkot.
Heikel, Axel O.
Julkaistu kirjana: Bidrag till kännedom af Finlands natur och folk 29, Helsingfors : Finska vetenskaps-societeten, 1878.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Paimio
paikallishistoria
käsikirjoitukset
kotiseutukuvaukset
Leiwo, Eero
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta
Kertomus Pohjois-Karjalan hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toiminnasta v:na 1908
Pohjois-Karjala
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toimintavuosi 1908 oli liiton toinen. Vuosikertomuksesta käy ilmi, että liittoon kuuluivat Keski-Karjalan Hevostystäväin seura, Ilomantsin Hevosystäväin yhdistys, Kuusjärven Siitosoriyhdistys, Pälkjärven Oriyhdistys, Nurmeksen Hevosystäväin seura ja Pohjois-Karjalan Hippos.
Reinola, H. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kertomus Pohjois-Karjalan Hippos-yhdistyksen toiminnasta v.v. 1900-05
Pohjois-Karjalan Hippos
Hevoskasvatusyhdistys Pohjois-Karjalan Hippos -yhdistyksen säännöt hyväksyttiin 26.3.1900. Yhdistyksen toimiala käsitti Karjalan osan Kuopion lääniä ja sen tarkoituksena oli siitoseläimiksi kelvollisten hevosten systemaattinen valikoiminen ja niistä syntyneiden varsojen järkiperäinen kasvattaminen. Vuosikertomus kattaa vuodet 1900-1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta 1937
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1937.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1912
Vuosi 1912 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen neljäs toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1914
Vuosi 1914 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen kuudes toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1895
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1895.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1898
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1898.
Brander, Uuno
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1899
karjanhoito
puutarhanhoito
metsänhoito
käsityö
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Vuoden 1899 vuosikertomuksen kirjoitti M. Siikala. Julkaisussa on lisäksi luvut: Toiminta maanviljelyksen hyväksi; Toiminta karjanhoidon ja meijeriliikkeen edistämiseksi / kirj. U. Brander; Puutarhanhoidon edistämiseksi / kirj. C. G. Brédenberg; Metsänhoidosta / kirj. H. V. Heikkilä; Toiminta käsityötaidon edistämiseksi / kirj. Alli Kansanen ja T. Pöyry. Kertomus sisältää myös ohjesäännöt eri neuvojille.
Kertomus prinsessa Algiebasta, prinssi Betelgeuzesta ja prinsessa Bellatrixista
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Liittyy performanssiprojektiin Itämeren maissa 1997 yhteistyössä Jaan Pärnamäen ja Elin T. Sørensenin kanssa. Näyttely MUU-galleriassa 13.12.2002-5.1.2003. Numeroitu painos (13/100).
Ormio, Kaarina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kertomus Savo-Karjalan Osuusteurastamon r. l. toiminnasta vuonna 1938
Laatokan Karjala
teurastamot
osuuskunnat
Savo-Karjalan Osuusteurastamo
Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta r. l. oli Savo-Karjalan Osuusteurastamon edeltäjä. Vuonna 1937 Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta osti Karjaosuuskunta Oivan Joensuun lähellä olevan maakiinteistön. Näiden yhteen sulautuminen katsottiin tapahtuneeksi. Tässä yhteydessä osuuskunta sai nimekseen Savo-Karjalan Osuusteurastamo r. l. Sen toiminta-alue käsitti Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja vuoteen 1939 asti Laatokan Karjalan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 SAV
Kertomus Someron Osuusmeijerin 2:sen tilikauden v:den 1908 toiminnasta
Somero
Someron osuusmeijeri
meijerit
maitotalous
Kertomus Someron Osuusmeijerin toiminnasta v. 1940
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1905-1906
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Vuonna 1905 seminaari on toiminut 25 vuotta. Vuosikertomus lukuvuodelta 1905-1906 sisältää selostuksen seminaarin 25-vuotisjuhlasta.
Borg, O. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1911-1912
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Lukuvuosi 1911-1912 oli Sortavalan seminaarin 32. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1913-1914
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. (Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969) Lukuvuosi 1913-1914 oli Sortavalan seminaarin 34. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1927-1928
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1927-1928 oli Sortavalan seminaarin 48. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932, joka oli seminaarin 52. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933, joka oli seminaarin 53. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1928-1929
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1928-1929 oli Sortavalan seminaarin 49. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1929-1930
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1929-1930 oli Sortavalan seminaarin 50. toimintavuosi.
Kertomus tulipalosta kaupungin lähellä olevassa Parkinniemen talossa toukokuun 5 päivänä 1828
Kajaani
Paltamo
1820-luku
onnettomuudet
tulipalot
Wennerström, Matthias Wilhelm
artikkelit (julkaisut)
5. toukokuuta 1828 syttyi Kajaanin kihlakuntaan kuuluvan Paltamon pitäjän kruununnimismiehen Matthias Wilhelm Wennerströmin talossa, Parkinniemessä, tulipalo. Wennerström ei itse ollut palon hetkellä kotona, mutta hänen vaimonsa, kaksi lastaan ja palvelusväkensä yrittivät parhaansa mukaan sammuttaa paloa. He eivät kuitenkaan mahtaneet mitään tuulen mukana leviäville liekeille, jotka veivät mukanaan päärakennuksen, tallin, rehuladon ja muut ulkohuoneet. Palo ei tiettävästi vaatinut kuolonuhreja, mutta omaisuudelliset menetykset olivat mittavat. 27. toukokuuta 1828 Kajaanin kihlakunnan silloinen kruununvouti Johan Christian Wichman julkaisi Finlands Allmänna Tidning -lehden numerossa 61 suomeksi artikkelin tulipalosta. Kirjoituksen johdosta nimismies Wennerströmin perheelle lähetettiin avustusta noin 750 Suomen markkaa.
Enwald, Gustaf
Kertomus Uudenkaupungin raittiusseura "Kasvi 1:n" toiminnasta vv. 1883-1913
Uusikaupunki
Raittiusseura Kasvi
järjestöhistoriikit
raittiusseurat
sosiaalipolitiikka
Koppinen, Yrjö Hesekiel
Kertomus valtiopäivämies Paavali Savosen kotielämästä
Savonen, Irja
Kertomus Waasan rautatien rakennuksesta 1884
rautatiet
järnvägar
rakentaminen
byggande
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
Kertomus Waasan rautatien rakentamisesta sekä siihen pannuista kustannuksista, rautatien-rakennuksen toimeenpanoa varten asetetun Komitean antama. 1879-1883 Teknillinen selitys radasta Lyhennys-ote Waasan rautatien loppukatselmuksessa tehdystä pöytäkirjasta Päätilinteko Waasan rautatien rakentamiseen saaduista ja käytetyistä rahoista Seikkaperäinen taulu Waasan rautatien rakennuskustannuksista
Suomalisen Kirjallisuuden Seuran Kirjapaino
Kertomus Wiipurin läänin maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1893
Viipurin läänin maanviljelysseura
Viipurin läänin maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1893 on seuran 43. toimintavuosi.
Suhonen, Pekka