Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasato
Otavankatu
kirjastot
kirjastolautakunnat
valokuvat
Vasemmalta: kirjastonhoitaja Maija Jääskeläinen, lehtori Anni Krogerus, puheenjohtaja rehtori Sointu Rönkä, rouva Hanna Tervola, V. Tiikkanen sekä rouva Raili Rytkönen.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Hämeenlinna
1930-luku
Vuonna 1934 Hämeenlinnan kaupunginkirjasto oli toiminut kymmenen vuotta uusissa tiloissaan Turuntien päässä. Kirjastotalon toiseen kerrokseen oli kesällä 1926 majoittunut Hämeenlinnan maakunta-arkisto. Lainauskerroksessa ovesta tullessa vasemmalla oli käsikirjasto ja suoraan edessä lainaussali, jonka etuosassa sijaitsi lainauspöytä eli "tiski". Hyllyt oli sijoiteltu säteittäisesti salin puolipyöreään takaosaan. Lainaussalin oikealla puolella oli lukusali ja sen takana vielä erillinen huone tutkijoita varten. Lasten lukusali oli rakennusvaiheessa jäänyt kirjastosta puuttumaan, eikä sitä ollut vielä vuoteen 1934 mennessäkään saatu aikaan, vaikka vapaata tilaakin olisi rakennuksesta löytynyt. Kuvassa lainaustiskin takana erottuvat hämärästi kirjastonhoitaja Ernesti Suolahti sekä kirjastoapulainen Soini Mujo.
Turja, H. A.
kirjastopalvelut
Kun kaupunginkirjasto avattiin uusissa tiloissa vuonna 1924 siirryttiin samalla avohyllyjärjestelmään, mikä tarkoitti, että asiakkaat voivat vapaasti tutkia hyllyissä olevia kirjoja ja valita sieltä lainattavaa. Aikaisemmin teos valittiin kirjaston luettelosta ja pyydettiin sitten virkailijalta. Vaikka "aakkosellinen järjestys" helposti sekaantuikin avohyllyissä ja joitakin varkauksiakin sattui, järjestelmän etuja pidettiin kuitenkin suurempina kuin sen haittoja. Samassa muutoksessa myös vanhanaikainen kirjaluettelo korvattiin kortistolla. Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ylimääräinen apulainen Soini Mujo työskentelee kirjaston lainaustiskillä. Lainauksessa oli tuolloin käytössä ns. yksikorttijärjestelmä.
Pohjois-Karjala
Pyhäselkä
Hammaslahden kantakirjasto
Pyhäselän kunnan kantakirjasto
säännöt
Kirjojen lainausohjeet Pyhäselän kunnan kantakirjaston ja Hammaslahden kantakirjaston kirjassa Sinclair, Upton: Chikago (WSOY).
Kallio, Risto
Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hanke
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
päiväkodit
projektit
sanataide
sadutus
piirtäminen
valokuvaus
kirjat
sanataideohjaajat
Hankkeen ideoijat ja toteuttajat olivat Nousiaisten, Maskun Lemun ja Mynämäen kirjastoista Paula Kaunonen, Armi Jaakkola ja Pia Toivanen sekä Inkeri Pyötsiä. Kirjastonaakka -käsinuket teetettiin käsityöläisellä, ja nämä naakat, hankkeen päähahmot, jäivät elämään kolmeen kirjastoon. Mukana oli joukko reippaita sanavalmiita viisivuotiaita päiväkotilapsia hoitajineen. Hankkeen aikana ennen kaikkea sanataiteiltiin, runoiltiin, piirrettiin, askarreltiin, luettiin sekä valokuvattiin. Välineinä käytettiin tabletteja, kameroita, paperia ja värejä sekä kirjoja. Jokaisessa kunnassa vierailtiin kotiseudullisesti merkittävässä paikassa inspiraatiota hakien. Nousiaisissa käytiin kotiseutumuseolla, jossa Seija -oppaan kanssa tutustuttiin museon pihapiiriin ja sen rakennuksiin. Kirjastoissa toteutettiin samansisältöiset sanataidepajat kahtena aamupäivänä. Sanataideohjaajana toimi Veera Ruohomäki. Kirjastonaakan kotisivuilla Veera Ruohomäki kertoi sanoin ja kuvin tapaamisten tapahtumista. Naakat pääsivät myös yökylään päiväkoteihin. Sanataidepajojen jälkeen Ruohomäki työsti runsaasta materiaalista yhden yhteisen kirjan, jonka julkistamiseksi järjestettiin juhlalliset tilaisuudet Akseli-kuntien kolmessa kirjastossa. Toimittajat myös kävivät tekemässä juttuja paikallislehteen. Kirjastot saivat Lounais-Suomen Aluehallintovirastolta hankerahoitusta.
Kaunonen, Paula
Kaupallinen käyttö kielletty. Tekijä mainittava.
Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hankkeesta kertovat artikkelit
Masku
Mynämäki
sanomalehdet
toimittajat
artikkelit (julkaisut)
Nousiaisten, Maskun Lemun ja Mynämäen kirjastojen yhteisestä Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hankkeesta julkaistiin artikkeleja paikallislehdessä, Vakka-Suomen Sanomissa. Toimittajat tutustuivat kutsuttuina hankkeeseen ja kirjoittivat hankkeen vaiheista, ja näin lehdenlukijat saivat tietää mitä hankkeessa tehtiin. Hankkeessa mukana oli Akseli-kunnista kirjastojen työntekijöitä, päiväkotien lapsia hoitajineen sekä sanataideohjaaja.
Penttilä, Vesa
Honkasalo, Sari
Vakka-Suomen Sanomat
Tekijät mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Turku
1880-luku
kirjastonhoitajat
Adolf Lindman työskenteli Turun kansankirjaston ja myöhemmin Turun kaupunginkirjaston v.t. kirjastonhoitajana 1887, kirjastonhoitajana 1888, intendenttinä 1905, varakirjastonhoitajana 1912 ja kirjastonhoitajana 1921-1927. Lindman oli paitsi pappi ja kirjastonhoitaja myös koulunopettaja ja intohimoinen Turun muinaisuuden tutkija ja keräilijä.
Turun kaupunginkirjaston hoitajaksi valittiin opettajatar Bertha Hamberg (s. 1852 Turku- k. Kulosaaressa 1943). Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1912 asti, jolloin Turun kansan- ja kaupunginkirjastot yhdistettiin saman johdon alaisiksi ja hänestä tuli yhdistetyn kirjaston toinen varakirjastonhoitaja. Tätä virkaa hän hoiti vuoteen 1922 asti. Ehtymättömällä työtehollaan hän tuli uransa aikana luetteloineenksi n. 60 000 teosta.
Turun kaupunginkirjasto
Kaupalliseen tarkoitukseen pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Kirjastonhoitaja kansankirjastossa 1893, apulainen 1905, amanuenssi 1912, vanhempi amanuenssi 1919, assistentti 1927. Kuollut 1946.
Turun kansankirjastonhoitaja vuosina 1886-1887
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Turun kaupunginkirjastolta
ainekirjoitus
kirjastonkäyttö
99.1. (YKL), 84,2 (YKL)
Asp, Isa
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Spinkkilä, Tuula
rakennukset
kirjastorakennukset
1920-luku
Hämeenlinnan kaupunginvaltuusto määräsi vuodesta 1928 alkaen nimeämänsä henkilöt tarkastamaan kirjaston toiminnan kolmen vuoden välein. Tarkastuksista laadittiin asianmukainen tarkastuskertomus, jossa kuvattiin kirjaston toiminta ja tilanne sekä tehtiin myös parannusehdotuksia, jos korjaamisen tarvetta ilmeni. Ensimmäisen tarkastuksen tekivät kirjakauppiaat W. S. Mäkelä ja Enok Rytkönen, joista jälkimmäinen oli tunnettu riimittelytaidostaan. Niinpä tarkastuskertomuksesta tulikin runomuotoinen: "Ensimmäinen tarkastus Kaupungin kirjastossa sen sijaitessa uudessa, uljaassa asunnossa. Valtuuston määräyksestä kirjaston tarkastimme ja kunnossa sen oivassa olevan totesimme. On kirjat kaikki kauniisti hyllyssä paikoillansa: helposti, mitä halajaa näin löytää sieltä kansa. Ja järjestystä parempaa ei vaatia voi kukaan kun joka side sisällön ja aakkosien mukaan on siellä koottu korteille huolellisesti, hyvin ja aina helppo täydentää on uusin ilmestyvin. Samoin myös lukusalissa ja käsikirjastossa on kaikki - niinkuin pitääkin - kunnossa mainiossa. Näin hoidettuna huolella tarkoitus täyttyy jalo jok' oli kaupungilla, kun tää rakennettiin talo pimeys poistuu, pakenee - ja valtaan pääsee valo."
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen. Kirja- ja paperikauppa.
lukusalit
Kaikki Hämeenlinnan kaupunginkirjaston virat olivat vielä 1930-luvulla sivutoimisia, myös kirjastonhoitajan virka, jota vuodesta 1915 alkaen oli muiden toimiensa ohella hoitanut everstiluutnantti Ernesti Suolahti. Kirjastoapulaisia oli vuodesta 1931 lähtien kolme: nuorempi, vanhempi ja ylimääräinen apulainen. Lisäksi kirjaston henkilökuntaan kuului vahtimestari Oskari Toivonen, jonka seuraajaksi vuoden 1935 alusta lähtien tuli Lauri Henriksson (myöhemmin Karo). Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ovat kirjastotyössä lainauspöydän takana vasemmalta lukien kirjastoapulaiset Anni Saarto ja Soini Mujo. Sivupöydän ääressä kirjoittaa Sofia Purhonen. Anni Saarto työskenteli uudessa kirjastotalossa sen avaamisesta lähtien vuoteen 1939 asti. Sofia Purhonen oli kirjaston palveluksessa vuosina 1928–1953. Soini Mujo tuli ylimääräiseksi apulaiseksi kirjastoon vuonna 1931 ja työskenteli siellä vuoteen 1945 asti.
Joensuu
henkilöt
kirjeet
Carl Johan (Janne) Cederberg ja Bernhard Cederberg olivat joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poikia. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennusessa.
Westerbacka, Maria
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Cederberg, Bernhard
Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustafin kuoleman jälkeen Janne pyöritti ja kehitti Penttilän sahan toimintaa yhdessä veljensä Bernhardin kanssa. Janne kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa vuonna 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Christensen, C. J.
Pariisi
Cederberg-aineiston mukana maakuntakirjastolle päätynyt viesti Smithin perheeltä.
naisen asema
koulutus
kielikysymys
Kirjeessä ei ole päiväystä eikä vuosilukua. Kirjeessä käsitellään fennomaniaa ja naisen asemaa. Allekirjoituksena on "Syvästi loukattu 'punainen'"
"Punainen"
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kirje J. Savolaiselta Minna Canthille 21.2.1893
Kanttila
Kirjeessä tiedustellaan voiko Turun kuuromykkäinkoulusta Kuopioon saapuva oppilas asua Kanttilassa.
J. Savolainen
Keski-Suomi-lehdessä 6.6.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Wilja. Aiheina kirjoituksessa mm. laivaliikenne, koulujen ja Jyväskylän seminaarin tutkinnot, tukinuitto, metsien myyminen, seminaarin rakentaminen, Seurahuone sekä uutiset murhasta ja tapaturmasta (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
Keski-Suomi-lehdessä 31.10.1874 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa talven tulo ja polttopuiden saatavuus, katulyhtyjä kirjoittaja toivoo lisää sekä kuinka hän muiden muuassa luuli höyrysahan äänen olevan jonkun petoeläimen mylvintää (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
syysmarkkinat
Keski-Suomi-lehdessä 18.9.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa mm. arviot konserteista, uutinen lennätinkonttorin avaamisesta ja syysmarkkinat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehti
Savon matka
Päijänne-lehdessä 4.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. naamiaishuvit, säät, Keski-Suomi-lehti, susien tappaminen (johon aiheeseen liittyvä Savon matka) ja viimeaikaiset ampumatapaturmat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. naamiaishuvit ja Keski-Suomi-lehti (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. telephoni, gramophoni, ilman muuttuminen nestemäiseksi, säät ja paavin terveydentila (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 26.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. säät, kirkon paikka sekä Raamattu-sitaattien väärinkäyttö sanomalehtien kiistakirjoituksissa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 12.3.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. laskiainen, kirkkoherran vaalit sekä kehotus urheilemaan (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 30.4.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. Aleksis Kiven Nummisuutarien esitys, palokunta, oopperan avustaminen ja vappu (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 11.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. kirkon paikka, kansakoulukokous, koulut, säät ja höyrylaivat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 18.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Jyväskylän seminaarin tutkinnot (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 16.7.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. säät, ruokatavarain saanti ja kansallispuvut (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 3.9.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulut, sää, paikalliset kulttuuritilaisuudet sekä Helsingfors Dagblad -lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 15.1.1878 nimimerkillä Teppo julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa mm. silmänkääntäjä Pettersénin esitys, markkinat ja Jyväskylän tupakkitehtaan tuotannon alkaminen.
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Otteita Meurmanin kirjoituksesta Dagbladi-puoluetta vastaan.
Airut
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Koulu-ylihallituksen lausunto. Kuopion tyttökoulusta. Luistinrata ja luistinradan liput. Kuopion Sanomain erehdys.
Kirje Kuopiosta. (Dagbladi-puolueen ohjelma. Kuopion Sanomat.)
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin.
Kalle Aho
Kaarlo Brofeldt
Savo-Karjalassa 4.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin arvio Kalle Ahon (Kaarlo Brofeldtin) näytelmän Epäilijä esityksestä otsikolla "Kirje Kuopiosta. Huhtik. 27 p."
M.C.
Kirjeen lähettäjä on tuntematon ja allekirjoitus epäselvä. Kirjoittaja lupaa kirjeessä etsiä Minna Canthille fysiologista ja psykologista kirjallisuutta, vaikkei ole siihen perehtynyt.
Kirje Minna Canthille ja tyttärille 19.8.1888
runot
Kirjeessä ei ole lähettäjän nimeä. Kirjeen lopussa on runo tai laulun sanat "Sotilaspojan laulu". Tämän jälkeen on lyijykynällä kirjoitettu teksti: "Äitini sanojen mukaan on tämä kirje joltakin Pelkoselta, joka kävi Canttilassa ja jota äitini vähätteli. Aili Andersin 7.4.1975." Aili Andersin oli Minna Canthin tyttären Lyyli Andersinin tytär.
Kirje Procopélta Minna Canthille 26.4.1885
reseptit
Lyhyiden saatesanojen jälkeen on resepti mahatautia vastaan "Medel mot vattsot"
Procopé
Kirje vanhalta palvelus-neidolta toverilleen
Keski-Suomi-lehdessä 19.9.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus - fiktiivinen kirje vanhalta palvelijalta - nimimerkillä Wilja. Kirjoituksessa kerrotaan kahden palvelijattaren, säästäväisen Liisan ja koreiluun taipuvaisen Katrin tarinat.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Vanhan näköinen puulaatikko, tummanruskeaksi käsitelty. Kannen kuva-aiheena Jan Vermeerin Kirjettä lukeva nainen. Kannen sisäpuolella värjättyä sideharsoa. Sisällä käsinvärjättyjä papereita, joissa viitteellistä, ruotsinkielistä tekstiä. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Simpura, Katariina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Keski-Suomi-lehdessä 19.12.1886 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä "Wilja". Kirjoituksessa luvataan menneitä aikoja muistellen lähettää lehdelle lisää Kuopion kirjeitä, mutta näin ei tapahtunut.
Wilja
taloudenhoito
Johan Ferdinand Canth
Todennäköisesti Minna Canthin laatima kirjekonsepti, joka alkaa "Till Direktionen för civilstatens Enke- och pupillkassa". Musteella kirjoitetun tekstin ympärille on kirjoitettu lyijykynällä luonnosmaista tekstiä. Kirjeessä käsitellään muun muassa Minnan aviomiehen J.F. Canthin poismenoa.
artikkelit
sahateollisuus
laivanrakennus
Petterson, Petter
rakennusmestarit
Cederbergien sukuun liittyvä kirje ja lehtileike.
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien kaupungissa apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo