Joensuu
kirjeet
henkilöt
Osvald (Ossi) Olsoni (1859—1894) oli apteekkari A. F. Olsonin ja Evelina Olsonin poika. Täysiluokkaisen lukion puuttuessa Joensuusta Osvald ja veljensä Hugo joutuivat muuttamaan Kuopioon. Apteekkarin rouva, äiti Evelina alkoi kirjoittaa veljeksille kirjeitä vuonna 1873: kaksi kirjettä viikossa kolmen lukuvuoden ajan. Posti kuljetti kaupunkien välillä milloin mitäkin pakettia, kun äiti lähetti pojille tavaraa talviturkeista ja pianon suojapeitosta omenoihin ja eksoottisiin viinirypäleihin. Osvald toimi kauppa-apulaisena tätinsä Augusta Schlüterin kirjakaupassa ja opiskeli lisäksi historiaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Kirjekuori Kasimir Leinolta Olga Kyreniukselle 27.1.1902
kirjekuoret
kuvert
1902
1900-luku
1900-talet
Kirjekuori, jonka Kasimir Leino on lähettänyt Kuopiosta Olga Kyreniukselle. --- Kasimirilta silloin kun hän oli sairas [...] Neiti Olga Kyrenius Helsinki Antink. 30 / [...] [leima osoitepuolella] Kuopio [...] [leima kääntöpuolella] Helsinki 27.1.02
Leino, Kasimir
Kirjeluonnos Iisakki Vähäpuheinen. Osa käsikirjoituksesta elo-syyskuu 1953
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
pontikka
tietäjät
uhkapelit
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen ruutulehtiö, joka sisältää kirjeluonnoksen ja neljä novellia. Kirjeluonnnos kirjailija Juhani Konkalle koskien juttujen kääntämistä venäjäksi. Laajuus kaksi sivua Kirjoituspaikasta ja -ajasta ei ole mainintaa. Novellissa Hallantorjuntatykki Iisakki Vähäpuheinen vierailee maatalousnäyttelyssä. Hallantorjuntatykin lasipullon särkyessä happo syö ukon vaatteet pilalle. Laajuus 10 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 20.8.1953 Novellissa Veikkaus Haanpää on yhden päähenkilön ympärille rakennettuun juttukokoelmaan hyödyntänyt aiemmin Työväen joululehdessä vuonna 1950 julkaistua novelliaan Veikkaaja. Tässä versiossa intohimoinen veikkaaja on päähenkilön ottopoika Vävy ja ironinen tarkkailija on Iisakki. Laajuus 13 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 31.8.1953 Novellissa Nuotiolla Iisakki kertoo tarinoita. Lestadiolaisuuteen kääntynyt mies pyytää Iisakilta syntejä anteeksi ja tämä antaakin anteeksi muut synnit paitsi sen, että mies on aikoinaan sammuttanut nuotion pontikankeittopaikalla niin, että sitä oli hankala taas saada palamaan. Toisessa tarinassa Iisakki vierailee helvetissä, mutta palaa maan päälle huomattuaan, ettei saanut juoda viinaa tahi vietellä neitosia. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 1.9.1953 Muistomerkki on jälleen tarina Iisakista, joka ottaa lapsettoman pariskunnan hoteisiinsa, mutta pettyy vävyn vain laiskotellessa. Oikeus mitätöi luovutuspaperit ja tämän kunniaksi Iisakki rakentaa oman vapaudenpatsaan niin, että polttaa lipputangon ja nostaa sen tynkään vävyn maihinnousukengät ja hatun. Novellissa esitelty Iisakin vapaudenpatsas perustuu todellisuuteen sikäli, että hahmon malli, pyhäntäläinen pienviljelijä Isaak Tabell todella rakensi tällaisen muistomerkin vapauduttuaan hankalasta ottopojastaan. Samalla ironisoidaan sotien jälkeen yleistä muistomerkkimaniaa. Sankaripatsaita ja muita kaatuneiden muistomerkkejä pystytettiin joka pitäjän hautausmaalle. Novellin lopussa on episodi Iisakin oleskelusta tietäjän talossa. Siinä Haanpää on soveltanut juttuja Hätämaan tietäjästä, Leskelänkylän toisesta merkkimiehestä Juho Luomajoesta (1843-1914). Tästä hahmosta kirjoittivat sekä isoisä Juho Haanpää, isä Mikko Haanpää että Pentti. Iisakki-jutun ohella hätämaalainen esiintyy romaanissa Hota-Leenan poika (1929) ja novellikokoelman Atomintutkija ja muita juttuja (1950) kertomuksessa Hätämaasta. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikasta ja -ajasta ei ole mainintaa. Kaikki novellit ilmestyivät kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Hämeenlinna
Hattula
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
kirjailijat
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Turussa : (Frenckellin kirjapainossa), 1810.
Kansalliskirjasto
uskonto
Minna Canth
Teksti on kirjoitettu lyijykynällä. Teksti on kirjoitettu palstoittain ja paperi on taiteltu palstojen mukaan. Tekstissä ei ole otsikkoa ja vaikuttaa alkavan keskeltä. Kirjoittamisajankohta ei ole tiedossa.
Kirjoituskilpailu : Aiheena mm. Toivekirjastoni, Tulevaisuuden kirjasto, Minun mielikirjastoni
kirjoituskilpailut : Mäntsälä : Mäntsälän yhteiskoulu
kirjoittaminen : luova kirjoittaminen : lapset
kirjastot
Mäntsälä
Mäntsälän yhteiskoulun oppilaiden kirjoituksia aiheista Toivekirjastoni, Tulevaisuuden kirjasto ja Minun mielikirjastoni.
Mäntsälän kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Junnila, Juho Juhonpoika 1741-1802
runoilijat
henkilöhistoria
arkkiveisut
Pyhämaa
Eripainos Turun Historiallisen Yhdistyksen julkaisusta XV
Winter, Helmer
Kirjoja Huittisista, huittislaisilta ja huittislaisista
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Jaakola, Keijo
Paikallishistoria
Lohjan Kotiseutututkimuksen ystävät
Lohja : Lohjan Kotiseutututkimuksen ystävät
kirkot
kirkkorakennukset
Hämeenlinnan kirkko
1890-luku
Postikortti Hämeenlinnan kirkosta on luultavasti painettu 1900-luvun alussa, mutta valokuva on otettu jo aikaisemmin, mahdollisesti vuonna 1888. Samasta kuvasta on ilmestynyt muitakin postikorttiversioita, mm. A. Alopaeuksen kirjakaupan painattamana 1890-luvulla. Kirkko on kuvassa vielä alkuperäisessä asussaan. Ruotsin kuningas Kustaa III lahjoitti 1700-lopulla köyhälle Hämeenlinnan seurakunnalle 4000 riikintaaleria hallintokaupungin arvolle sopivan kirkon saamiseksi vastikään uudelle paikalle siirrettyyn kaupunkiin. Kirkon paikaksi oli Axel Magnus Arbinin laatimassa asemakaavassa määrätty torin ylälaita. Aluksi paikalle suunniteltiin keskitornillista ristikirkkoa, mutta kuningas valitsi lopulta oman hoviarkkitehtinsa Louis Jean Desprez’n suunnitelman. Hämeenlinnan kirkosta tulikin antiikin esikuvien mukainen rotunda, pyöreä, kupolilla varustettu kirkkorakennus, jossa myös alttari oli keskellä kirkkosalia ja porrasmaisesti kohoavat penkit sen ympärillä. Kirkon sisämaalaus toteutettiin vuonna 1828. Arkkitehti Desprez oli tehnyt suunnitelmia myös kellotorniksi, mutta torni rakennettiin kuitenkin vasta vuonna 1837 intendentinkonttorissa tehdyn suunnitelman mukaan. Ennen sitä kellotornin tilalla oli vanhasta kaupungista siirretty tapuli, joka tuhoutui Hämeenlinnan palossa vuonna 1831.
Hjertzell, Fritz
Julkaistu painettuna: Imp. K. F. Björkbom.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
puistot
Toripuisto
torit
talvi
1910-luku
Hämeenlinnan kirkossa ei enää 1930-luvulla ollut kylmä talvellakaan, mutta edellisellä vuosisadalla kirkossakäyntiin piti varautua pukeutumalla lämpimiin vällyihin. "Lämmityslaitoksen" tarpeellisuutta käsiteltiin vuonna 1880 kirkonkokouksessa, mutta ehdotus kaatui vielä maaseurakuntalaisten vastustukseen ja varojen puutteeseen. Kirkkoon päätettiin kuitenkin teettää sisäikkunat ja kaksinkertaiset ovet. Myös sakaristossa oleva uuni luvattiin pitää kunnossa. Kolme vuotta myöhemmin kirkkoherra Karl Fredrik Öllerin aloitteesta asetettiin kuitenkin komitea, joka päätti hankkia kirkkoon kaksi suurta kaminaa, yhden pääoven kummallekin puolelle. Lämmityslaitteiden piiput näkyvät kirkon katolla päätykolmion molemmin puolin.
Kirkko-käsikirja, jossa säätään miten jumalanpalwelus Suomen suuriruhtinanmaan ewankelis-lutherilaisissa seurakunnissa on pidettäwä
kirkkokäsikirjat : luterilaisuus
messukirjat
jumalanpalvelus
Kirkkoherra Aaltion ja kanttori Elomaan läksiäiset
Aaltio, Toivo Emil
Elomaa, Paavo
kirkkoherrat
papit
kanttorit
seurakunnat
läksiäiset
juhlat
seurantalot
Kirkkoherra Toivo Emil Aaltio (1879-1940) oli Pukkilan kirkkoherrana vuosina 1923-1932. Paavo Elomaa toimi Pukkilassa vt. kanttorina 1931-1932. Aaltio siirtyi 1.5.1932 Someron kirkkoherraksi ja Elomaa Askolan seurakunnan kanttoriksi, joten valokuvat ovat vuodelta 1932. (Lähde: Martti Saaristo: Pukkilan historia. Järvenpää 1985: Lehtikarin Kirjapaino.) Kuvauspaikkana on Pukkilan nuorisoseurantalo (nykyään Toimela).
Pukkilan kunnankirjasto
Kirkkoherra Eino Orpanan puhe rovasti E.W. Elovaaran 100-vuotis-syntymäpäiväjuhlassa 20.7.1979 klo 14
Elovaara, Ernst Wilhelm
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Orpana, Eino
Kirkkoherra Hugo Winter elää muistoissamme
Hänninen, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Kallio, Risto
Kirkkoherra Lars Henrik Backman'in kertomus vuodelta 1739
Kajaani
Kajaanin lääni
historia
paikallishistoria
käännökset
Kajaanin linna
pormestarit
suuri Pohjan sota
Backman, L. H.
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Artikkeliin on suomennettu Kajaanin linnan ja siviiliseurakunnan silloisen pastori L. H. Backmanin ruotsinkielinen kertomus Kajaanin tilasta "vanhoina aikoina". Kertomus on päivätty 17. joulukuuta 1739. Kertomuksessa on yhdeksän kohtaa: 1. Kajaanin läänin historiaa 2. Kajaani vuonna 1666: linna ja kirkko 3. Kajaanin kirkon kuvaus 4. Kajaanin kaupungin pormestarit 5. Kajaanin papit 6. Venäläisten hyökkäys Kajaaniin 13. maaliskuuta 1712 ja linnan piiritys 7. Rauhan aika, kolehtien ja almujen keräys, kirkon ja koulun rakentaminen 8. Raatimies Johan Carlanderin kanssa sovittu almukeräys vuosina 1739-41 9. Kuningatar Ulrica Eleonoran lahjoitus seurakunnalle, 400 hopeataalaria Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1934.
Backman, Lars Henrik
Enwald, Gustaf
Keitele
valokuvat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Kirkkoherra Lauri Lehmuskoski perheineen muutti Keiteleelle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.7.1966.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Urhonen, Werner Anselm
Werner Anselm Urhonen (1892-1977) oli Pukkilan kirkkoherrana vuosina 1932-1962. Hän sai rovastin arvonimen vuonna 1945. (Lähde: Martti Saaristo: Pukkilan historia. Järvenpää 1985: Lehtikarin Kirjapaino.) Valokuva-albumissa kuva on otsikoitu "Kirkkoherra Urhonen ja Myllylän vanha emäntä".
Kirkkoilta : Sotainvalidien Veljesliiton Laitilan osaston lipunvihkimistilaisuus pyhäinpäivänä 6.11.1971 klo 18.00 Laitilan kirkossa
Laitila
Sotainvalidien Veljesliitto
Sotainvalidien Veljesliiton Laitilan osaston lipunvihkimistilaisuuden ohjelmalehtinen.
Sotainvalidien Veljesliiton Laitilan osasto
kuorot
Vappuna Keiteleen kirkossa kirkkokuoron konsertti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.5.1966.
1970-luku
Kirkkokuoro 13.5.1971. Seurakunta 100-vuotta. Edessä vas. Elvi Jäntti, Aino Rönkä, Erkki Alavillamo (kanttori), Taimi Härkin ja Vilma Keränen. Keskirivi vas. Aini Laukkanen, Hanna Ruotsalainen, Bertta Harjula, Lea Rönkä, Kyllikki Halonen, Annikki Jauhiainen, Emmi Strandman ja Toini Tuhkanen. Miehet vas. Matti Huttunen, Matti Nuutinen, Reino Savolainen, Teuvo Lustig, Jaakko Hetejoki ja Taisto Laitinen.
Kuva Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Huittisten Joulu
Kirkkomuseon aarteita : kirkon kynttiläkruunu vuodelta 1839
Kena, Atso
asuinrakennukset
aitat
1920-luku
Kirkkoniemi. Keitele, Hamula. 1920-luvulle ajoittuva rakennusryhmä. Viidestä rakennuksesta on jäljellä kaksi; päärakennus, joskin lyhyempänä kuin vanhempi tupa sekä kaksihuoneinen aittarakennus.
Kosunen. Liisa
Peiponen, Sinikka
istutukset
Kirrkopuisto
Hämeenlinnan Kirkkopuistoon järjestettiin vuonna 1926 komea istutusryhmä, joka "oli tarkoitettu muistuttamaan kaupunkiin tulevia matkailijoita siitä, että Hämeenlinna tarjoaa kesäisin istutuksillaan, puistoillaan ja luonnonnähtävyyksillään heille näkemistä, jonka takia kannattaa suunnata retkeilynsä Hämeen vanhan kaupungin kautta". Hämeenlinnan kesäisissä puistoistutuksissa käytettiin myös palmuja, jotka talveksi vietiin suojaan. Vasemmalla näkyy vuonna 1906 valmistuneen Skogsterin tavaratalon päätyä. Taustalla on Raatihuoneenkadun rakennuksia, mm. kauppias J. Ruokosen sekatavarakauppa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
hautausmaat
muistomerkit
Kirkkopyhä Keiteleellä. Veteraanijärjestöjen, sotainvalidien ja Keiteleen Karjalaisten seppeleen viime sotien muistomerkille laskivat vasemmalta Eelis Tirkkonen, Viktor Härkin, Arttu Laukkanen ja Eino Savolainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.10.1978.
Inari
Agricola, Mikael
kirkkopäivät
katekeetat
lukeminen
Kesällä ja syksyllä Inariin kirkkoon pääsi kävellen ja vesiä myöten kulkemalla. Talvella kirkkomatkaan piti varustautua enemmän. Kirkolla oli usein myös kinkerit, jolloin ihmisiä opetettiin. Katekeettakoulu oli kirkon järjestämä kiertokoulu. Papit olivat koulutettuja. He osasivat lukea ja kouluttivat lukkarin opettamaan ihmisiä. Tavallista kansaa oli vaikea opettaa lukemaan.
Lehtola, Laura Leonoora
navetat
rakennukset
kana
ihmiset
Pukkila -- Kantele
tikkaat
Kanteleella sijainneen Kirkkotien navetan edessä ovat Anna Jaakkola (vas.), Laila Ahola ja Anna-Liisa Rentola (Laakso). Kuva on otettu n. 1940-luvun alussa.
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
sillat
joet
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Kirkkoväkeä Nakkilan vanhan kirkon pihamaalla
Nakkila
Nakkilan kunnankirjasto
kirkkovaltuustot
Kirkkovaltuusto 1967. Edessä vas. Kirsti Paananen, sihteeri Bertta Harjula, Lauri Lehmuskoski, Heikki Kumpulainen, Arvo Jalkanen (taloudenhoitaja) ja Emil Saastamoinen. Takarivi: Kalevi Aitto-oja (kirkkovaltuuston varapj.), Kaarlo Kiljander, Aaro Hetejoki, Reino Savolainen, Jaakko Kauhanen, Vesa Kananen ja Lauri Laulainen. Keskellä Lea Kauhanen.
Kirkkovaltuusto 1971. Seurakunta 100v. Takana seisomassa vasemmalla: Yrjö Vuorela, Vesa Kananen, Arvo Konttinen, Eino Savolainen, Matti Jääskeläinen, Kaarlo Kiljander, Reino Koskinen ja Martti Kananen. Eturivi vasemmalta: Laila Raatikainen, Hanna Ruotsalainen, Lauri Lehmuskoski, Kirsti Paananen ja Reino Savolainen.
Kirkolliset kuulutukset ja niiden sanoma 1850-1890 luvuilla
Räsänen, Paavo O.
Kirkollisten käsitöiden taitajia Huittisissa
kirkkotekstiilit
Huittinen
Hovi, Mirja
tiet
maisema
1950-luku
Nakkilan Kirkkokadun ja Kauppatien välistä aluetta vuonna 1958.
kellotapulit
portit
Kirkonemännät toimineet 80 vuotta Huittisissa
Kirkonemännät
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Mikola, Ulla-Maija
Kirkonkello 1986. Kirkonkello on samanikäinen kuin kirkkokin. Kellon on valanut Helsingissä v.1876 Rosberg ja Bade. Kello tuotiin rautateitse Lahteen ja sieltä hevosella Keiteleelle.
Kirkonkello Huittisista joulukelloksi Keniaan
kirkonkellot
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Lehtimäki, Jaakko
kirkon työntekijät
lukkarit
Tarinaa Nousiaisten lukkareista ja hieman kanttoreistakin.
Sainio, Jukka
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
1980-luku
kosket
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
oppilaat
koululaiset
opettajat
1940-luku
1. ja 2. luokat koulun pihamaalla syksyllä 1947, taustalla silloisen majatalon käymälä. Edessä vasemmalta Toini Jalkanen, Seija Ilola, Laitinen, Maija Kyröläinen, Koskinen, Salme Saastamoinen, ?, Aino Strandman, Tolonen ja Arvi Aliranta. Takana vasemmalta ?, ?, ?, ?, Teuvo, Leo, ?, Pauli Jääskeläinen, Martti Nuutinen, Mauno, ? ja Taavetti Pulkkinen.
koulut