murre
Porin murre
murrekirjallisuus
Satakunnan Kansa -lehdessä 10.10.1954 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Kolme Keuruun merkkimiestä 90 vuoden takaa
Rainio, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
Oja, Aulis
henkilökuvat
Honkajoki
Kolme miestä Kirkonkylän raitilla (3_6 Honkajoki, Kirkonkylä). Henkilöt tuntemattomia. Takana Honkajoen kirkko, vasemmalla tien varressa maatalousnaisten kioski, oikealla Hietaojan talo. Kuva otettu mahdollisesti 1930-luvulla.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Dumas, Alexandre
Kirjastot.fi
autot
linja-autot
liikennöinti
liikennöitsijät
kuljetus
Kolmen polven kuva vuodelta 1983: Pukkilan Liikenteen perustaja Arvi Lehtinen (vas.), pojanpoika Ari Lehtinen sekä poika Arto Lehtinen Helje-puolisonsa kanssa. Arvid Lehtinen (1897-1984) aloitti liikennöinnin Pukkilasta Porvooseen 1923.
Pukkilan kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kansiomuotoinen Kolme pyhää -taiteilijakirja koostuu irtokansista ja neljästä lankasidotusta, kluuttikantisesta vihkosta, joissa on alkuperäisen kirjan sisältö. Kolme "pyhimysesseetä" on kuvitettu Cibachrome-vedoksin http://www.nylen.fi/tyo/kolme-pyhaa-2. Kansio on sidottu kiinni puuvillanyörillä, jossa on kaksi helmeä.
Taiteilijakirjaeditio 7 kpl, joista tämä on numero 1/7.
Nylén, Antti
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
arkkiveisut
laulut
sanat
rakkaus
Arkkiveisuista suosituimpia olivat onnettoman rakkauden balladit. Kolme uutta huwittawaa rakkauden laulua sisältää haikeita runoja kaipuusta ja eron tuskasta. ”Rakkauden muisto” ja ”Hannan laulu” ovat sulhasen jäähyväislauluja rakastetulleen. ”Poika neitillensä” neuvotaan laulamaan samalla nuotilla kuin ”Höyrylaiva Österbotten”.
Utriainen, S. C.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Kolmen keisarin ajalta : Pyhäjoen Nuorisoseuran kotiseutukirjoituksia 1930 - 1950-luvuilta
Pyhäjoki
nuorisoseurat
kansanperinne
kotiseutukuvaukset
kummitustarinat
Kirja sisältää lähinnä Pyhäjoen Nuorisoseuran merkkikerhon kotiseutukirjoituksia 1940-luvulta. Suurin osa materiaalista lienee ilmestynyt seuran Pisaroita -lehdessä.
Pyhäjoen kirjasto
Pyhäjoen Nuorisoseura
Lahnaoja, Heikki
Vepsäläinen, Reino
kolmikymmenvuotinen sota
historia
sodat
uskonsodat
kristinusko
katoliset
protestantit
hallitsijat
Saksa
Westfalenin rauha
Wallenstein, Albrecht Wenzel Eusebius von
Ferdinand II, Pyhän saksalaisroomalaisen keisarikunnan keisari
Fredrik V
Kustaa II Aadolf, Ruotsin kuningas
Mansfeld, Ernst von
Tilly, Johann Tserclaes von
Turun kaupunginkirjasto
Liinahamari
Kolttasanteri
Wallenius, Kurt Martti
Petsamon öljy- ja kalajauhotehdas
Petsamon Kala Oy
1930-luku
Kerttu Niemi työskenteli Liinahamarissa ruokalassa ja tutustui samalla myös kolttaväestön elämään. Erityisen vaikutuksen teki komeasti pukeutunut Koltta-Santeri jolla oli iso timantti kädessään. Koltta-Santeri toimi Liinahamarissa pihamiehenä (talonmiehenä) TVH:n tukikohdassa. Samaa työtä hän jatkoi myöhemmin Ivalossa, kun lähtö Petsamosta tuli ajankohtaiseksi. Tarinassa kuullaan muistikuvia myös kenraali Walleniuksesta, joka oli Petsamon öljy- ja kalajauhotehtaan johtajana Liinahamarissa v. 1935-1937.
Niemi, Kerttu
Jefremoff, Irja
Kolttasaamelaiset siirtyvät Sevettijärvelle asumaan
Sevettijärvi
Inari
Nykänen, Juho
kolttasaamelaiset
siirtoväki
asutustoiminta
Kolttien tullessa Sevettijärvelle siellä ei ollut juuri mitään, eivätkä he tienneet minkälaiseen paikkaan heitä oltiin kuljettamassa. Sevettijärvellä oli kuitenkin hyvät mahdollisuudet kalastukseen ja poronhoitoon. Kuljetukset tehtiin autoilla avolavakuljetuksina, ihmiset ja tärkeät kotieläimet samoilla kuljetuksilla.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Kolttasaamelaisten asuttaminen Sevettijärvelle
rakentaminen
koulut
elintarvikehuolto
Kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärvelle 1940-luvun lopulla. Heille rakennettiin sinne pienehköt asunnot. Myöhemmin rakennettin koulu. Elintarvikkeet kuljetettiin muualta, niitä saattoi hankkia myös Norjan puolelta Näätämöstä.
Luton alue
Kolttasaamelaiset asutettiin sodan jälkeen Virtaniemen ja Rajajoosepin väliseen kolmioon. Väliaikaisissa kotoksissa asuttiin siihen saakka kunnes heidät pakkosiirrettiin Sevettijärvelle.
Valle, Matti Sammeli
Kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet ja kalastus Petsamossa
Suonikylä
Petsamo
Ala-Akkajärvi
Moosesjärvi
Huutojärvi
Akkajärvi
Luttojoki
Kuolajoki
Akkajoki
Talvikylä
Njannamjärvi
Nickul, Karl
Mosku
Sverloff
Kiprianoff
Feodoroff
Gauriloff
Mosnikoff
Semenoff
Fofanoff
Sverloff, Jaakko
kalastus
kalastusoikeus
kalastuspaikat
kyläkokoukset
kolttien luottamusmies
Petsamossa kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet jakaantuivat seitsemän suvun: Feodoroffin, Fofanoffin, Gauriloffin, Kiprianoffin, Mosnikoffin, Semenoffin ja Sverloffin sukujen kesken. Jokaisella suvulla oli omat määritellyt asuin-, kalastus-, metsästys- ja poronhoitoalueet, joiden käytöstä päätti suvun vanhin mies. Toisten vesialueille sai mennä vain suvun vanhimman suostumuksella. Sukualueitten sisällä oli talvikylä, johon kokoonnuttiin asumaan talviaikaan. Kutuaikana kalaa sai helposti rannasta nuottaamalla. Pyyntiä säännösteltiin kalakannan turvaamiseksi. Suuret hauet söivät paljon pikkukaloja, joten ne pyydettiin ja kuivattiin kapakalaksi. Pitkääsiimaa käytettiin pyyntivälineenä silloin, kun haluttiin saada saaliiksi isoa kalaa esimerkiksi Akkajärvestä.
Sverloff, Matti
Pautamo, Jarmo
Komma (after Dalton Trumbo's Johnny got his gun)
Teos on taiteilijakirja . Teos on muunnelma Dalton Trumbon kirjasta Johnny got his gun (suom. nimelläa Sotilaspoika). Alkuperäisessä kirjassa ei ollut lainkaan pilkkuja. Tässä teoksessa taiteilija on sijoittanut mustille sivuille valkoiset pilkut niihin kohtiin, joihin ne kieliopillisesti olisivat kirjan tekstissä kuuluneet. Teoksessa on mustat kannet. Liitteenä Maria Muhlen ja Kristina Lee Podesvan englanninkieliset esseet. Painos 500 kpl.
Hirsch, Antonia
Kommunal-kalender för Helsingfors stad år 1881
kommunalkalendrar 1881
Helsingfors stad
Helsingin kaupunginkirjasto
Kone- ja Peltitehdas Oy, Vähäkyrö : 25 kehityksen vuotta 1941-1966
yritykset
företag
koneteollisuus
maskinindustri
peltityö
plåtarbete
historiikit
historiker
1940-luku
1950-luku
1960-luku
Alkusanat Vähäkyröläistä yritteliäisyyttä Pajaosuuskunnasta Kone- ja Peltitehdas OY:ksi Kasapanoksista Retkeilyastiastoihin Tuotanto laajenee, rakentamista riittää Kotimaan markkinoita ja kasvavaa vientiä Työtä sadoille vähäkyröläisille Pitkäaikaisia; Uskollisia työntekijöitä Yhtiön johto Presidenttivierailu ja muita retkikuntia
Vaasan Uusi Kirjapaino
Koneenhoitaja Taimo Seppänen (oik.) ja asentaja Matias Nyman
Keitele
valokuvat
meijerit
Koneenhoitaja Taimo Seppänen (oik.) ja asentaja Matias Nyman meijerin uuden höyrykattilan koekäytössä. Kuva Matti Laukkanen. Vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
luostarit
Konevitsan luostari
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
Äikiä, Reino
Konevitsan luostari Keiteleen Hiekassa 1950-luvulla
Valokuvat
seurakunnat
Paananen, Wellamo
Konevitsan luostari Keiteleen Hiekassa 1950-luvulla. Kuva Reino Laukkanen.
Paananen, Vellamo
seurakunta
Konevitsan luostarin veljestö Hiekassa 1953
Konevitsan luostarin veljestö Keiteleen Hiekassa 1953.
rippikoulu
kirkot
1970-luku
Juhannuksena 1978 konfirmoidut tytöt ja pojat sekä heidän opettajansa. Oikealla kirkkoherra Lauri Lehmuskoski ja vasemmalta nuoriso-ohjaaja Martti Tupelin, teol.yo Markku O., ja kanttori Kaarina Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.6.1978.
Sortavala
Uukuniemi
saarnat
Walle, Alexander Gustaf
Alexander Gustaf Walle (1843—1910) oli Uukuniemen kirkkoherra vuosina 1875—1910. Samalla hän toimi Sortavalan rovastikunnan lääninrovastina vuodesta 1884 kuolemaansa saakka. Sortavalan rovastikuntaan kuuluivat Sortavalan kaupunki- ja maaseurakunta sekä Harlun, Ruskealan, Impilahden, Salmin, Soanlahden ja Suojärven seurakunnat. Lähes koko rovastikunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944. Pieni alue Soanlahden seurakuntaan kuuluneesta Korpiselän rukoushuonekunnan länsiosasta jäi Suomen puolelle. Tämä alue liitettiin sotien jälkeen Joensuun rovastikunnan Tuupovaaran seurakuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Käsikirjoitukset
Kongo. Uusi vapaavaltio mustien maanosassa. 2. osa
Kongo
Afrikka
siirtomaat
siirtokunnat
tutkimusmatkailijat
matkat
kauppa
luonto
joet
heimot
eurooppalaiset
ruoka
taudit
ilmasto
sopimukset
julistukset
lait
kuvitus
taulukot
Stanley, Henry M.
Varsinais-Suomi
Raisio
Raision vanhin, yhä alkuperäisessä käytössä oleva kouluakennus on Ihalan vanha koulu. Koulu vihittiin käyttöönsä vuonna 1902. Sitä ruvettiin nimittämään Konsan kouluksi 1970-luvun alussa sijaintipaikkansa mukaan. Kuva on 1930-luvulta.
Raision kirjasto
Konsepti käsikirjoitukseen "Naiskysymyksestä III"
naisen asema
tasa-arvo
käsikirjoitus
Esitelmän käsikirjoituskatkelma. Ruutupaperille, lyijykynällä kirjoitettu luonnos. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
elämäkerta
Lyijykynällä kirjoitettu konsepti omaelämäkertaan. Kyseessä on lyhyt katkelma, jossa on paljon yliviivauksia. Canth kirjoitti tekstin norjalaiselle Samtiden-lehdelle vuonna 1891.
Joensuu
konsertit
musiikki
kuorot
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Taiteilija Martti Paananen sai kukkakimpun veljentyttäreltään Eeva Maritalta. Laulutaiteilija Martti Paanasen konsertti Keiteleen kirkossa. Säesti kanttori-urkuri Kaarina Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.10.1978.
käsiohjelmat
Westerlind, A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Kuula, Alma
Alma Johanna Silventoinen (5.2.1884 – 8.10.1941), myöhemmin Kuula, oli suosittu konsertti- ja oratoriolaulaja. Toivo Kuulan yksinlaulujen ohella hän tuli tunnetuksi aikansa modernin suomalaisen laulutaiteen esittäjänä. Kotimaisten opintojensa lisäksi Kuula opiskeli musiikkia mm. Milanossa (1908–09) ja Pariisissa (1909–10). Ensikonserttinsa hän piti vuonna 1911. Kotimaisten konserttien lisäksi Kuula esiintyi ulkomailla: Unkarissa, Italiassa, Baltian maissa, Saksassa ja Pohjoismaissa. Puoliso, säveltäjä Toivo Kuula kuoli traagisesti 1918, jonka jälkeen Alma Kuula teki kaikkensa, että hänen edesmenneen miehensä musiikki jäisi elämään ja tulisi tunnetuksi.
Vehanen, Kosti
Antti, Aune
Pianisti Kosti Vehanen (1887—1957) tuli tunnetuksi monien laulajien herkkänä ja taitavana säestäjänä. Yksi näistä oli Aune Antti (1901—1983).
Holm, Bruno
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Käsiohjelma Göta Blombergin konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Haitto
Heimo
Heimo Haitto (1925 Viipuri — 1999 Marbella) antoi ensikonserttinsa 13-vuotiaana Helsingin kaupunginorkesterin kanssa. Samana vuonna hän voitti kansainvälisen viulukilpailun Lontoossa. Ennen talvisodan alkamista kuvattiin Toivo Särkän ohjaama elokuva Pikku pelimanni, joka kertoi ihmelapsi Heimo Haiton tarinan. Heimo esitti itseään elokuvassa Haitto avioitui sellotaiteilija Beverly Le Beckin kanssa ja muutti Hollywoodiin, jossa hän työskenteli elokuvamusiikin parissa. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1945. Saatuaan tarpeekseen elokuvamusiikista Haitto liittyi Los Angelesin filharmonikkoihin.
J. L. Y:n sekakuoro
Varis, Onni
Sorasto, Untamo
Mielonen, Mikko
Kirkkokonsertin esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: J.L.Y:n sekakuoro johtajanaan Onni Varis, tohtori Untamo Sorasto ja lehtori Mikko Mielonen.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (1)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (2)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (3)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. 27.4.1973 konserttia johti Pentti Keinonen. Konsertissa esiintyivät Osmo Kaasinen, Aimo Leppänen ja Kari Sirén.
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen kuoro
Joensuun musiikkiyhdistyksen (J.M.Y.) kuoroa johti J. Räsänen. Solistina toimi T. Lappalainen.
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistys (2)
Joensuun mieskuoro
Joensuun Musiikkiyhdistyksen kirkkokonsertissa esiintyi J.M.Y:n sekakuoro johtajanaan E. Karvonen, Joensuun mieskuoro, J.S.K:n soittokunta ja urkuri J. S. Ristiharju. Viulua soitti metsänhoitaja V. Hämäläinen.
Käsiohjelma Jorma Huttusen konserttiin. Säestää Antti Aarnela.
Käsiohjelma Kim Borgin konserttiin. Konserttia säesti Pentti Koskimies.
Bergholm, John
3.9.1879 (Ilmoituksessa oleva); 5.9.1879 (Oikea konserttiaika)
Mieskuoro Laulu-Miehet (LM) on suomalainen mieskuoro. Kuoron perusti keväällä 1914 joukko entisiä Ylioppilaskunnan Laulajien ja Suomen Laulun mieskuoron laulajia. Lauri Arvi Pellervo Poijärvi (1900-1986; vuoteen 1906 Boijer) oli suomalaisen koulumaailman vaikuttaja, filosofian tohtori ja kuoronjohtaja. Hän toimi kolme vuotta Laulu-Miesten kuoronjohtajana.
SKS:n kirjapaino
Lehtinen, Matti
Koskimies, Pentti
Oopperalaulaja Matti Lehtistä säesti Pentti Koskimies.
Konserttiohjelma : Naëma Nybergh-Paasonen
Nybergh-Paasonen, Naëma