kartat
kaavat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
Hämeenlinna
1800-luku
1880-luku
Caween, Carl Alfred
Tyrväntöläissyntyinen arkkitehti Carl Alfred Caween (1836–1912) suunnitteli Hämeenlinnaan useita rakennuksia, mm. vuonna 1887 valmistuneen raatihuoneen. Hän toimi Hämeen läänin lääninarkkitehtina vuosina 1876–1907 ja sai toimekseen tehdä Hämeenlinnan asemakaavaan uuden rakennusjärjestyksen edellyttämät muutokset. Kaavamuutokset tehtiin vuosina 1882 ja 1886, ja senaatti vahvisti Caweenin uuden asemakaavan vuonna 1887. Uusi asemakaava oli perusrakenteeltaan edeltäjänsä kaltainen. Oleellisimmat muutokset olivat keskustan itäpuolen ranta-alueen muodostaminen puistoalueeksi ja jo rakennetun Suomen kasarmin alueen merkitseminen kasarmialueeksi. Kaavaan oli piirretty jo myös seuraavana vuonna valmistunut uusi lyseorakennus. Pikkutorille kaavoitettua ortodoksista sotilaskirkkoa yritettiin jossakin vaiheessa jo poistaa kaavasta, mutta senaatti antoi hyväksyntänsä vasta, kun se oli palautettu kaavaan. Tämä vuonna 1887 vahvistettu asemakaava oli keskustan osalta voimassa aina vuoden 1961 kaavan vahvistamiseen saakka. Alkuperäinen asemakaava on kooltaan 69 x 108 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Caween, Alfred
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
1870-luku
kylpylät
rakennukset
Arkkitehti Alfred Caweenin suunnitteleman yleisen kylpylaitoksen pohjapiirustus on vuodelta 1877. Laitoksen rakentamisesta ei ole varmaa tietoa, mutta kysymyksessä voisi olla keväällä 1878 Hämeensaaressa avattu kylpylaitos, jonka avaamisesta ilmoitettiin Hämäläinen-lehdessä 9.5.1878 näin: "Hämeensaaren uusi kylpylaitos Hämeenlinnassa avataan kesäkuun 11. p. kylpyvieraille. Laitoksessa on joka päivä tarjonna kaikenlaisia kylpyjä, joita vesiparannuslaitoksessa käytetään, kuin myös kylpyjä lääkkeitten kanssa. Sähkövoimaa käytetään tarpeellisissa tapauksissa, ja keuhkotautisille pidetään tarjonna taajennettua ilmaa. Erilaisia mineralivesiä on myöskin saatavilla. Lääkärihoitoa toimittaa tohtori Carl Bartram. Kylpyhinnat kohtuulliset." Myöhemmissä ilmoituksissa suositeltiin mm. mutakylpyjä, sähköhoitoa ja hierontaa. Kylpylaitoksen johtajana toimi kaupunginlääkäri Carl Bartram. Polttimomestari Adolf Kiuttu osti Hämeensaaren kylpylaitoksen sen perustajayhtiöltä vuonna 1891. Kesäkuussa 1899 syttyi kylpylaitoksessa tulipalo, jota Hämeenlinnan vapaaehtoinen palokunta riensi sammuttamaan. Sammutustöitä vaikeuttivat kuitenkin rakennuksen ympärille kohonnut tulvavesi ja tulvan ympäriinsä levittämät halkopinot. Kylpylaitos paloikin maan tasalle, samalla paloivat samassa yhteydessä ollut Kiutun asuinrakennus ja tien toisella puolella sijainnut pankinjohtaja A. Bogdanoffin liiteri.
julkiset rakennukset
arkkitehtuuri
palokunnat
paloasemat
Hämeenlinnan vapaapalokunta
VPK
Palokunnankatu 18
Hämeenlinnan vapaapalokunta perustettiin vuonna 1873. Tuolloin neljäkymmentä kaupunkilaista halusi perustaa vapaaehtoisen "palosammutus- ja korjausjoukkion" avuksi yleiselle palokunnalle. Palokaluston hankkimiseksi kerättiin rahaa mm. järjestämällä iltahuveja, arpajaisia ja keräyksiä. Uuden palokunnan ensimmäinen sammutuskohde oli syyskuussa 1873 Hämeensaaressa. Palokunnantalon rakennusrahastoon oli vuonna 1892 saatu kerättyä huveilla ja lahjoituksilla 8360 markkaa. Rakennuspaikaksi saatiin kaupungin omistaman Raatihuoneen tontin rannanpuoleinen osa. Paikkaa ei pidetty hyvänä, koska rinne oli jyrkkä; rakentaminen tulisi kalliiksi. Talo rakennettiin kuitenkin tälle paikalle vuosina 1892–1893. Rikkaasti jäsennellyn talon ensimmäinen kerros on tiilinen. Alakerrassa sijaitsivat ajoneuvo- ja kalustovajat sekä miehistön oleskelutilat. Hirrestä rakennettuun yläkertaan tulivat juhlasali ja muut vastaavat tilat. Keskellä sijaitseva juhlasaliosa on sivuja korkeampi. Sisäpihan puolella on letkujen kuivaustorni. Palokunnantalo siirtyi kaupungin haltuun vuonna 1897. Vuosina 1898–1906 rakennukseen oli majoittunut myös Hämeenlinnan kirjasto ja lukusali. Vuodesta 1925 lähtien talossa toimi Hämeenlinnan kaupungin palolaitos, joka siirtyi omiin tiloihinsa vuonna 1984. Juhlasali entisöitiin vuonna 1992, ja mm. parketti ja valaistus uusittiin 2000-luvun puolella. Salissa on jäljellä kolme alkuperäistä kaakeliuunia.
hallintorakennukset
raatihuoneet
uusrenessanssi
Raatihuone
Raatihuoneekatu 15
Hämeenlinnan raatihuone rakennettiin vuosina 1885–1887. Arkkitehtina oli Alfred Caween, jonka näkemyksiin oli vaikuttanut opintomatka Ranskaan ja Italiaan vuonna 1876. Raatihuoneesta tuli kookas kaksikerroksinen uusrenessanssityylinen kivirakennus, jonka alimman kerroksen julkisivu vuorattiin rustikaharkotuksella. Yläkerros rapattiin sileäksi. Julkisivun jakaa vaakatasossa kahteen osaan kerrosnauha ja takorautainen parveke. Sisätiloissa juhlasalin sekä aula- ja porrastilojen maalaus ja muu koristelu on rikasta ja värikästä. Raatihuoneessa sijaitsivat juhla- ja valtuustosalin lisäksi raastuvan ja maistraatin istuntosali, rahatoimikamari, huutokauppasali, pormestarin ja kaupunginviskaalin huoneet sekä poliisikamari ja kaupungin vankila. Pian talon valmistumisen jälkeen juhlasalista tuli kaupungin kulttuurielämän keskipiste. Kun kirkon korjaustyöt vuonna 1892 alkoivat, Raatihuoneen juhlasali oli myös seurakunnan tilaisuuksien pitopaikka. Talon suojissa pidettiin myyjäisiä, arpajaisia ja kokouksia ja otettiin vastaan vieraita. Myöhemmin ulkoseinien koristemaalaukset peitettiin uusilla saman tyylin kuvioilla, kunnes 1900-luvun alkupuolella seinät koristeltiin jugendtyyliin. 1930-luvun alussa huoneet saivat koristeettomat katto- ja seinäpinnat, joita uusittiin värisävyjä vaihdellen kymmenen vuoden välein. Maistraatti ja raastuvanoikeus muuttivat 1984 omaan taloonsa. Vuonna 1990 valmistunut peruskorjaus ja entisöinti suunniteltiin Hämeenlinnan kaupungin arkkitehtitoimistossa. Raatihuone on kunnostettu edustustilaksi, johon on sijoitettu kaupunginvaltuuston istuntosali ja ryhmäkokoustilat. Alkuperäisten näköiset koristemaalaukset on palautettu auloihin, portaikkoon ja saleihin, ja myös juhlasali on palautettu alkuperäiseen asuunsa.
Saaristen koulu eli Vanha koulu (Saaristenkatu 15)
koulurakennukset
uudisrakentaminen
koulut
kansakoulut
käymälät
Saaristen koulu
Vanha kansakoulu
Vanha koulu
nikkarityyli
Saaristenkatu 15
Lukiokatu 27
Caween Alfred
Wathin H.
Saaristen koulu eli Vanha koulu on ensimmäinen kaupungin itse rakennuttama talo ja Hämeenlinnan vanhin varsinainen kansakoulurakennus. Kaupungin kansakoulu oli tähän asti toiminut vuokratiloissa. Rakennuspäätös tehtiin vuonna 1880. Kansakoulua varten varattiin tontti n:o 122 Saaristenkadun varrelta ja samalla ostettiin viereinen, seppä Lindströmille kuulunut tontti nro 123. Tontin ja rakentamisen rahoittajana oli osaksi Anniskeluosakeyhtiö. Koulujen rakentamisesta oli säädetty vuoden 1866 kansakouluasetuksessa. Kaikki 1880-luvulla syntyneet kansakoulutalot olivatkin sitten suuria puurakennuksia, joiden pohjakaava perustui sivukäytäväjärjestelmään ja julkisivut olivat nikkarityylisiä. Hämeenlinnan kansakoulutalo, yksikerroksinen puutalo, jossa oli 9 luokkahuonetta valmistui 1881. Rakennusmestarina oli H. Wathin. "Uljaimpia rakennuksia koko kaupungissa" hehkutti Hämäläinen-lehti. Vuonna 1882 koulun tontille valmistui myös tiilinen ulkohuonerakennus, jossa olivat halkovaja ja käymälät. Uusi koulurakennus kävi kuitenkin pian pieneksi. Viereisellä tontilla oleva raatihuoneenakin toiminut Florinin talo purettiin ja koululle tehtiin yksikerroksinen lisärakennus, joka sovitettiin koulun julkisivuun. Vuonna 1884 valmistuneeseen uuteen rakennukseen, joka myös oli Caweenin käsialaa, sijoitettiin viisi luokkaa, voimistelusali ja työväen lukusali. Molempien koulurakennusten julkisivu on nikkarityylinen. Vuonna 1887 kouluun oli "sisäänkirjoitettu" 320 oppilasta. Siinä toimi aluksi alempi kansakoulu ja ylempi poika- ja tyttökoulu.
Hämeenlinnan kauppunginkirjasto
asuinrakennukset
lisärakentaminen
puurakennukset
Rakennuspiirustus uudisrakennukselle Lukiokadun ja Läntisen Linnankadun (nyk. Sibeliuksenkadun) kulmaan on arkkitehti Alfred Caweenin (1836–1912) käsialaa. Tontilla oli ennestään kaksi rakennusta. Kulmaan rakennettavaan taloon tuli kaksi asuntoa. Pienemmässä asunnossa oli sali, herrainhuone, makuuhuone ja keittiö. Kulma-asunnossa oli sali, herrainhuone, ruokasali, kaksi eteistä, makuuhuone ja keittiö. Piirustuksessa fasadi on Läntiselle Linnankadulle päin. Lindbergin taloksi rakennusta on kutsuttu omistajansa Henrik Lindbergin eli "Posti-Limperin" mukaan. Lindberg osti talon ja tontin postiljooni Elias Lönnin perillisiltä vuonna 1905. Hirsirakennus kuuluu ns. Koilliskulman kortteleihin lähellä Sibeliuksenpuistoa. Nämä Koilliskulman uusrenessanssityyliset asuinrakennukset antavat hyvän kuvan Hämeenlinnan puukaupunkivaiheen rakentamisen mittakaavasta. 1800-luvun lopulla useat alueen puurakennukset vuorattiin koristeellisesti. Hämeenlinnan Koilliskulma merkittiin ensimmäisessä Axel Magnus von Arbinin 1777 laatimassa kaavassa Hämeen linnaa ja kaupunkia yhdistäväksi puistoalueeksi. A. W. Zittingin jälleenrakennuskaavassa vuoden 1831 tulipalon jälkeen kaavoitettu alue laajentui myös Koilliskulman alueelle. Maaherra Rehbinder esitti 1841 uuden puiston, nykyisen Sibeliuspuiston (entisen Tähtipuiston) rakentamista.
Joensuu
henkilöt
kirjeet
Carl Johan (Janne) Cederberg ja Bernhard Cederberg olivat joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poikia. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennusessa.
Cederberg, Bernhard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Cederberg, Johan Antero
seurakunnat
kotiseutukuvaukset
paikallishistoria
Cederberg, J.A.
Winter, Helmer (suomentaja)
A body with more tongues is a mythical creature
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 84-sivuinen, piirroksin kuvitettu kirjanen sekä 46 kuvitettua pelikorttia pahvikotelossa, jonka sisäpinnoilla luettavissa englanninkieliset peliohjeet. Painos 200 kpl.
Cemin, Laura
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, harmaat kannet. Sivuilla serigrafiatekniikalla tehdyt kuviot. Ei tekstiä. Teos sinisessä pahvitaitoksessa, taitoksen selässä teksti: 67 Chompré. Teos kuuluu sarjaan Bandonéon. Sarjan haitarikirjoissa on kussakin seitsemän sivua, joissa on kuviot molemmin puolin. Painos 125 kpl (47/125).
Chompré, Daniel
Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustafin kuoleman jälkeen Janne pyöritti ja kehitti Penttilän sahan toimintaa yhdessä veljensä Bernhardin kanssa. Janne kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa vuonna 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Christensen, C. J.
hautajaiset
ruumissaarnat
hautauspuheet
uskonto
historia
kirkkoherrat
begravningar
likpredikningar
griftetal
religion
kyrkoherder
1700-luku
1700-talet
Pyhän Ramatun doctorin : prowastin ja kirkkoherran Kokkolasta, Andreas Chydeniuxen puhet, Kronobyn mestaus paikalla pidetty, koska kuningaallisen Wasan howi-oikeuden duomion jälkeen, sotamiesten Matthias Hjeltin, Abraham Frodin ja Petter Lindströmin oikia käsi ja kaula poikki hakattin ja steilattin sinä 12 päiwänä huhti kuusa wuonna 1786. Jotka olit murhanneet, ryöstäneet ja murhapoltanehet lasten-opettajan Johannes Matin pojan ja hänen waimonsa Kronobyn pitäjästä ja Terwajärwen kappelikunnasta. Ruotsin kielestä suomeksi käätty. Tekijä: Chydenius, Anders, 1729-1803 Julkaistu: Wasasa : pränd. Georg Wilhelm Londicerildä, [1786] Ulkoasu:[1-2] 3-28 s. ; 8:o.
Chydenius, Anders
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Myös mikrofilmattuna kopiona Kansalliskirjastossa
fin
Berättelse öfver en naturhistorisk resa i Karelen
Karjala
Laatokan Karjala
Pohjois-Karjala
kasvit
kasvillisuus
eläimet
eläimistö
kenttätutkimus
tutkimusmatkat
1850-luku
Matkakertomus luonnontieteellisestä tutkimusretkestä Karjalaan vuonna 1856. Tutkimuksen kohteena olivat Karjalan eläimistö ja kasvisto.
Chydenius, J. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 50 CHY
Sällskapet pro Fauna et Flora Fennica
Furuhjelm, J. E.
Historiallisia muistoja Kainuussa : "Kapteeninautio" Hyrynsalmen Nuottikankaalla
Kainuu
Hyrynsalmi
Moisiovaara
1900-luku
Ladau, Carl Reinhold
autiotalot
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Vuonna 1927 herättivät ihmetystä erään vanhan taloryhmän rauniot Hyrynsalmen pitäjässä. Rauniot sijaitsivat noin 10 kilometriä Hyrynsalmen kirkolta Moisiovaaran kylään johtavan maantien varrella. Artikkelissa pohditaan, kuka tämän tilan on aikoinaan omistanut ja mitä sille on tapahtunut. Entiseksi omistajaksi arvellaan Carl Reinhold "Latokapteeni" Ladauta. Artikkeli on julkaistu Kainuun Sanomien numerossa 97/1927. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Kainuussa on ennenkin eletty kovia aikoja
1860-luku
suuret nälkävuodet
katovuodet
pula-ajat
ulosotto
Artikkeli Suomen nälkävuosien 1866-1868 oloista Kainuussa sekä ulosottojen määrät kunnittain noina vuosina. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 78/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
"Kajaani - suurkaupunki!" : Kajaanin kaupungin "rajankäynti" v. 1651
Kajaani
1600-luku
maanjako
väestö
Brahe, Pietari
Kajaani (sanomalehti)
Maaliskuun 6. päivänä 1651 kreivi Pietari Brahe myönsi Kajaanin kaupungille kaiken sen erämaan kaupungin eteläpuolella, joka ulottui Lehtovaaran kylään asti kahden peninkulman pituudelta. Linnalle annettiin alueet joen pohjoispuolella. Artikkeli kertoo rajankäynnin toimittamisesta eli kaupungin rajojen vahvistamisesta. Artikkelissa on kerrottu myös Kajaanin asukasluvun kehittymisestä alkaen vuodesta 1653 (39 henkeä) vuoteen 1929 (7 117 henkeä) saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 4/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaani-lehti
Kajaanin kirkkojen vaiheista : Eilen tuli kuluneeksi 200 vuotta nykyistä edellisen kirkon vihkimisestä
kirkkorakennukset
Kajaanin kirkon historiaa vuodelta 1934. Kajaani oli pieni talonpoikaiskylä Kajaanin pitäjässä, kunnes se pitäjien eroamisen jälkeen liittyi osaksi Paltamoa. Itsenäistyttyään kaupungiksi tultuaan vuonna 1651 toimi sen kirkkona yhä Paltamon kirkko, mutta kreivi Pietari Brahe, Kajaanin kaupungin perustaja, ryhtyi heti toimenpiteisiin kirkon aikaansaamiseksi kaupunkiin. 5. helmikuuta 1652 pidetyillä kihlakunnankäräjillä annettiin rahvaalle määräys tuoda kirkkoa varten hirsiä ja alkaa rakennustyö. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1656. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 23.6.1934. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaanin kirkosta kertoo myös artikkeli Muutamia tietoja nk. Berghin navetasta ja Kajaanin kirkon puiston perustamisesta.
Kappale Kainuun puutavaraliikkeen historiaa : oululaisten omistaman Ämmäkosken vesisahan lopettaminen ja sen historiallinen häätöpäätös
sahalaitokset
Kajaaninjoki
Ämmän eli Kajaanin vesisahan historiaa. Kajaanin kaupungin vierellä oleva Ämmän sahalaitos sai laillisen perustamisluvan vuonna 1844. Vuonna 1861 oli Kajaanin kihlakuntaan tullut lisää kolme sahaa, Myllyrannan (Paltamo) saha ja kaksi kotitarvesahaa Hyrynsalmen pitäjään. Kaupunki yritti häätää sahalaitosta ajanmukaisempien teollisuusyritysten tieltä, mutta sahan alueen maanomistajista tuli oikeuskiista. Sahanomistajat Snellman ja Weckman puolustautuivat väittämällä, että sahan perustajalle kirkkoherra Wegeliukselle oli vakuutettu omistusoikeus sahaan ja että sahan alue ei ollut kaupungille lahjoitettua maata. Lopulta historiallisia papereita tutkittuaan antoi pormestari G. Enwald päätöksen, että "kauppias Snellmanin ja luutnantti Weckmanin on poistettava sahalaitos ja jätettävä riidanalainen alue Kajaanin kaupungin vapaaseen hallintaan". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 141/1935. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kaupunkimme kaameat murhenäytelmät n. 200 vuotta sitten : Kajaaninlinnan päällikön tyttären surullinen elämäntarina ja hänen kaamea mestauksensa oikeuden pöytäkirjojen mukaan
1740-luku
oikeudenkäynti
murha
Troliin, Anna Gretha
13. joulukuuta 1743 Kajaanin kaupungissa aloitettiin oikeudenkäynti, jossa Diedrick Troliinin tytärtä Anna Gretha Troliinia syytettiin lapsen murhasta. Murhatun lapsen isä oli venäläinen kapteeni Scherajeff, joka pikkuvihan aikaan 13.9.1742 oli tullut Kajaaniin ja myöhemmin kihlautunut neiti Troliinin kanssa. Anna Gretha Troliin synnytti salaa lapsen, jonka hän murhasi ja piilotti. Oikeudenkäynnissä hän kiisti tekonsa useaan otteeseen. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1934 numeroissa 124, 131, 132, 134, 137, 1/12, 10/1-35.. Alkuperäisistä pöytäkirjoista suomentanut ja selostanut Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kihlakuntamme metsien säästämismääräyksiä 80 vuotta sitten
Kajaanin kihlakunta
määräykset
hakkuut
hakkuukiellot
metsät
Lavonius, Alexander
Vuonna 1852 antoi silloinen Oulun läänin maaherra Kajaanin kihlakunnan metsiä koskevan julistuksen, jonka tarkoitus oli säädellä metsien hakkuuta. Ennen tätä julistusta saivat yksityiset kajaanilaiset metsänomistajat tehdä metsilleen mitä halusivat. Viisaimmat maanomistajat säästivät metsiään, kun taas monien "yksityisten metsät raiskattiin, suoraan sanoen, pilalle". Julistuksessa maaherra A. Lavonius määräsi, että metsänomistajat saivat polttaa tervaa vuosittain sen mukaan, paljonko maksoivat veroa. Artikkeliin liitetyssä julistuksen sanatarkassa kopiossa näkyy suomen kielen muoto erityisesti Oulun läänissä 1800-luvulla. Tutut Oulun murteen piirteet ovat olleet kielessämme jo silloin. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 98/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Paltamo
sodat
murhapoltto
venäläiset
saunat
Kertomus siitä, kuinka vihollisvenäläiset sodan aikaan olivat saunomassa Oulujärveen laskevan Miesjoen varrella. Venäläisillä oli vankina suomalainen poika, jonka heltynyt kokki päästi lopulta pakoon. Poika juoksi kertomaan venäläisten majapaikan suomalaisille, jotka tulivat ja lukitsivat venäläiset saunoihinsa. Vihollisen armonaneluista ja ryöstettyjen tavaroiden palauttamisesta huolimatta suomalaiset polttivat venäläiset hengiltä. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Erään Kainuun ystävän muisto : Filos. kand. Kaarle Castrén ja hänen sukunsa Kainuussa
henkilöhistoria
historiantutkijat
Castrén, Kaarle Alfred
Filosofian kandidaatin Karl "Kaarle" (/"Kaarlo") Alfred Castrénin muistolle kirjoitettu artikkeli hänen elämäntyöstään historiantutkijana. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 139/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C., eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaanin linnan kuuluisan ja oppineen vangin Joh. Messeniuksen jesuiittaraamattu vielä tallella - Kajaanissa?
jesuiitat
Raamattu
Kajaanin linna
Messenius, Johannes
Johannes Messenius syntyi myllärin poikana Ruotsissa 1579 tai 1580. Hän kävi nuoruudessaan koulua Vadstenan luostarikaupungissa ja suoritti sittemmin Braunsbergissa jesuiittakoulun, josta hän valmistui 1603. Riitaannuttuaan jesuiittojen kanssa hän kierteli Euroopassa kunniaa ja mainetta keräten ja meni samasta syystä naimisiin saksalaisen Lucia Grothusenin kanssa. Vuonna 1608 Messenius palasi ruotsiin ja pakotettiin vannomaan vala, että hän luopuisi katolisesta uskosta ja "Ruotsin vihollisista". Tämän jälkeen hän kirjoitti paljastuskirjoituksia jesuiitoista, joista kostoksi ilmiantoivat jesuiitat hänet Ruotsin kuninkaalle. Messenius vangittiin, mutta hän oveluudellaan pääsi vapaaksi. Kuitenkin myöhemmin professorina ja valtionarkistonhoitajana ollessaan Johannes Messenius kävi salaista kirjeenvaihtoa Puolan jesuiittojen kanssa, mistä johtuen määräsi Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf hänet vangituttavaksi Kajaanin linnaan. Vankeusaikanaan Messenius kirjoitti pääteoksensa, Ruotsin historiasta kertovan Scondia illustratan. Hän virui linnassa 20 vuotta ja vapautui vuonna 1636. Hän kuoli samana vuonna. Kajaanin tuomiokunnan tuomarina vuosina 1892-1904 toimineen Karl Johan Lundin jälkeen jättämästä arvokkaasta kirjastosta löydettiin vanha, salainen Raamattu, jonka arvellaan kuuluneen Johannes Messeniukselle. Sen omisti löytöhetkellä K. J. Lundin poika, Kajaanin varatuomari Holger Lund. Artikkelin on kirjoittanut nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Johannes Messeniuksen jesuiitta-Raamatun omistajista on kirjoitettu myös seuraavassa artikkelissa: Tietoja Kajaanissa olevan Johannes Messenius'en raamatun omistajista.
Aleksanteri I
vierailut
Maaherra Johan Fred Clàsenin määräys siitä, kuinka keisari Aleksanteri I tuli ottaa vastaan tämän vieraillessa Kajaanissa 1819, sekä Oulun läänikanslian virkamies Heikelin kirje, josta ilmenee ihailu mainittua keisaria ja tämän vierailua kohtaan. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 36/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Eräs "rynttypaali"-juttu Kajaanin raastuvanoikeudessa n. 120 vuotta sitten
Lokakuun 7. päivänä 1811 tuli Claes Molander Kajaanin raastuvanoikeuteen. Hän kertoi, että porvarintytär Anna Leena Pikkarainen oli talossaan edellisenä päivänä klo 16 antanut kaupungin piikojen ja renkien tanssia renki Erik Kettusen soittaessa viulua. Muuta rikollista ei ollut tapahtunut, mutta itse tanssi, vieläpä sunnuntai-iltana, oli rikos, josta hän tahtoi syyttää. Oikeus tuomitsi Anna Leena Pikkaraisen maksamaan sakkoa 40 markkaa. Oikeus katsoi myös pelimanni Kettusen syylliseksi, mutta koska hänellä ei työläisenä ollut rahaa sakkojen maksamiseen, määrättiin hänet istumaan yhdeksi sunnuntaiksi jalkapuussa kirkon oven ulkopuolella. Muille tanssiin osanottaneille annettiin varoitus. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehden numerossa 98/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaanin kuninkaallisen pataljoonan yleisharjoitus pidettiin v. 1806 Paltaniemellä. Parin vuoden kuluttua sen jälkeen lähti pataljoona v. 1808-1809 sotaan
Kuusamo
Sotkamo
komppaniat
sotaharjoitukset
pataljoonat
Kajaanin Kuninkaallinen Jääkäripataljoona koostui Paltamon, Sotkamon, Hyrynsalmen ja Kuusamon komppanioista ja jälkimmäiseen kuuluvasta Kemijärven osastosta. Paltaljoona otti osaa mm. vuosien 1808-09 suureen sotaan (Suomen sota) kapteeni Fahlanderin johdolla. Vähän ennen täät sotaa pidettiin pataljoonan yleisharjoituksen Kajaanin Paltaniemellä. Artikkelissa on pataljoonan esittelyn lisäksi myös maaherra Langén antama määräys sotatarpeiden kuljetuksesta tervaveneillä. Määräys on päivätty 5.8.1806, ja siitä sekä nimismiehen merkitsemästä kuulutuksesta ilmenee myös "silloista vajavaa suomenkielentaitoa". Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 13/1937. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm Claudelin.
Kajaani nousee tuhkasta ja sen "kasvot" alkavat muuttua : Osuusliike Maakunnan r.l. uusi kauppapalatsi valmistuu
kaupunkihistoria
jälleenrakennus
Kaleva (sanomalehti)
Kajaanin kaupungin jälleenrakentamista talvisodan pommitusten jäljiltä. Osuusliike Maakunnan vastavalmistunut "liikepalatsi" sijaitsi Kauppakadun varrella. Artikkelissa on julkaistu sen kunniaksi kokonaisuudessaan kruununvouti Enwaldin laatima artikkeli kyseisen tontin vaiheista. Artikkeli on ilmestynyt Kaleva-lehdessä31.12.1940. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm "Wille" Claudelin. Artikkelissa julkaistu aiempi uutinen on ilmestynyt Kaleva-lehdessä numerossa 60/1939. Sen on kirjoittanut G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Gustaf Enwaldin artikkeli omana sivunaan: "Hävinnyttä Kajaania : Erään kaupunkimme vanhan talon vaiheita"
kirjapainot
kirjapainoala
boktryckerier
boktryckarbranchen
Vaasa
Vasa
1800-talet
Den Londicerska perioden ur Tryckerier i Vasa 1776-1918 Examensarbete för Bibliotekslinjen vid Svenska Social- och kommunalhögskolan av Birgit Collander 30.10.1974 Den Londicerska perioden 1776-1838 • Staden och dess uppland • Georg Wilhelm Londicer 1776-1804 • Anna Christina Londicer 1804-1809 • Carl Anton Londicer 1809-1838 • Tryckeriförhållanden vid sekelskiftet 1800
Collander, Birgit
swe
Erämaasta talouskunnaksi : Siikaisten kunnan historiaa vuosilta 1871 - 2011
Siikainen
paikallishistoriat
Collander, Raija
Siikaisten kunta
Tämän julkaisun yhteydessä on pyritty hankkimaan tarvittavat luvat kaikilta oikeudenhaltijoilta. Kaikissa tapauksissa se ei kuitenkaan ole ollut mahdollista. Jos joku katsoo oikeuttaan loukatun, pyydämme ottamaan yhteyttä julkaisijaan asian selvittämistä varten.
Muistelmia suurlakosta Turussa 19 31/X - 6/IX 05
Turku
lakot
suurlakko
autonomian aika
Colliander, Rafael
Några upplysningar om Hauho härad år 1571 (dess uppkomst, "sölffskatten")
verotus
1500-luku
Hauho
Lammi
Tuulos
omaisuus
varallisuus
Ruotsin valtakunnassa perittiin sotien takia ylimääräisiä veroja. Suurimpia näistä olivat ns. Elfsborgin lunnaat, jotka perittiin veroina vuonna 1571, kun Ruotsin valtio joutui lunastamaan Elfsborgin linnan sen vallanneilta tanskalaisilta. Lunnaat kerättiin myös Suomessa vuoden 1571 elokuussa papiston ja nimismiesten tekemien omaisuusluetteloiden perusteella. Omaisuudeksi laskettiin hopea, messinki, tina ja kupari painon mukaan sekä karjasta hevoset, lehmät, härät, lampaat, vuohet, siat ja mullikat. Veron määrä oli kymmenen prosenttia omaisuuden arvosta. Hauhon kihlakuntaan (härad) kuuluivat 1570-luvun alussa Hauhon lisäksi myös Lammi ja Tuulos. C. A. Collinin pienessä julkaisussa tarkastellaan varallisuuden määrää näiden kolmen pitäjän eri kylissä vuonna 1571 näiden ns. hopeaveroluetteloiden pohjalta.
Collin, C. A.
Teos on taiteilijakirja. "Published ... to coincide with a presentation of The drive or die production at Merikaapelihalli, Helsinki 25.8.1994."
Connah, Roger
Makkonen, Tuija
Teos on taiteilijakirja, ns. "pläräri". Kirjan lehtiä on tarkoitus selata nopeasti, jolloin muodostuu liikkuvia kuvia. Numeroitu painos (AP/150).
Connelly, Hugh
Teos on taiteilijakirja. Teos on ns. "pläräri": kirjan lehtiä on tarkoitus selata nopeasti, jolloin muodostuu liikkuvia kuvia, ruusun kukka nupusta täyteen kukoistukseen. Numeroitu painos (AP/100).
Constance Ullnerin kirje Minna Canthille 12.3.1887.
Minna Canth
Constance Ullner
Kirjeen ylälaitaan on painettu nimikirjaimet CU.
Wilhelm Coxes resa genom Pålen och Ryssland, åren 1778 och följande
matkakertomukset
Puola
Venäjä
reseskildringar
Polen
Ryssland
I sammandrag från engelskan. Nide sisältää teokset Resan genom Pålen ja Resan genom Ryssland. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa on köynnös-exlibris, jossa numero 47. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Tiedot kääntäjästä saatu Libris-tietokannasta. Coxe kirjoitti teoksen ennen tuotteliasta Bemertonin aikaansa. Alkuteos ilmestyi Lontoossa vuonna 1784.
Coxe, William
Stockholm (Kongl. Ordens-Tryckeriet).
Kääntäjä: Samuel Ödmann (1750–1829).
Birgittiner klostret i Nådendal: historisk utkast
Naantali
luostarit
kivikirkot
keskiaika
Nådendal
kloster
stenkyrkor
medeltid
Aftryck ur tidsriften Suomi 1849. S. 198-257
Creutz, Carl Magnus (1821-1893)
Helsingfors : [Finska litteratursällskapet] 1850
Grand concerto pour la clarinette avec accompagnement de l'Orchestre : compose et trés-humblement dédié a sa majeste Alexandre I
konsertot
klarinetti
1810-luku
nuottijulkaisut
Konsertot, klarinetti, ork, op. 5, f-molli
Crusell, Bernhard Henrik
C.F. Peters
palontorjunta
brandkårer
brandförsvar
Kannessa omistuskirjoitus Oskar Kingelin
Cygnaeus, Gustaf
Åbo frivilliga brandkår
ÅBO TEATER 1839-1889 : ett bidrag till Finlands teaterhistoria
teatteri
historiikit
Åbo
teater
historiker
Pietari Brahe, Suomen kenralikuvernööri : kuvaelma
Brahe, Per
muistelmat
elämäkerrat
kenraalikuvernöörit
Cygnaeus, Gustaf Alexander
Turussa : Brahemuistopatsaan rahaston toimikunta.
Teos on taiteilijakirja. Käsinsidottu kovakantinen kirja, jossa 52 numeroimatonta, kuvitettua sivua. Uniikkiteos.
"Soda ash solution inkjet print on paper which was hand coloured and painted with natural ink from red cabbage. This book has processual character and is constantly visually changing".
Czinege, Michal
renessanssi 1300-luku laulumusiikki laulut
Julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä (Madrigale und Caccien aus dem Codex Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019
da Bologna, Jacopo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Cape, Safford
Pro Musica Antiqua
da Cascia, Giovanni
da Firenze, Gherardello
Dagmartheatrets Administrationin kirje Minna Canthille 14.3.1893.
Sylvi
Dagmartheatrets Administration
Kirje on kirjoitettu Dagmartheatrets Administrationin viralliselle kirjepaperille. Kirjeessä on useita allekirjoituksia, kaikki epäselviä.
Dagmartheatrets Administrationin kirje Minna Canthille 26.5.1893.
Riis-Knudsen
Kirjeen allekirjoittajasta ei saa selvää.
postikortit
vaakunat
1890-luku
Hämeenlinnan kaupungin vaakunan täsmällinen ulkoasu oli vakiintumaton aina vuoteen 1956 asti, jolloin otettiin käyttöön kaupungin nykyinen, Gustaf von Numersin suunnittelema vaakuna. Vanhemmissakin versioissa on aiheina Hämeen linna ja Vanajavesi sekä useimmiten linnan tornien välissä auringonkasvot. Tämän postikortin vaakunassa auringon tilalla on kuitenkin punainen tähti.
Dahlberg, O. J.
Julkaistu painettuna: Aktiebolaget F. Tilgmann.
Aktiebolaget F. Tilgmann
henkilökuvat
Daniel Nyblin
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Edla Soldan
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto