taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Julkaisu liittyy tekijän maisterin opinnäytetyöhön Aalto yliopiston median laitokselle.
Jormalainen, Emmi
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Koti Raisiossa, juuret Karjalassa : Raision Karjalaseura ry. 1959-2009
Varsinais-Suomi
Raisio
järjestöhistoriikit
karjalaiset
siirtolaiset
siirtoväki
Koivisto, Altti
Raision Karjalaseura
Salmijärvi
Paatsjoki
lapsuus
kotielämä
savotat
uitto
Kertoja muistelee lapsuuttaan ja nuoruuttaan Salmijärvellä. Äiti oli jäänyt leskeksi, lapsia oli yksitoista. Norjalaiset ostivat metsiä ja puut uitettin Paatsjokea pitkin. Perheen pojat olivat vuoronperään savotoissa, välillä hevonen sai levätä muutaman päivän. Myös tavaraa kuljetettiin Salmijärveltä hevosella savotoille. Elämä oli hyvää, oli karjaa ja poroja ja elettiin pääosin kotitarvetaloudessa.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, jonka kansina on lastenkenkien huopapohjalliset ja sivujen muoto on pohjallisten muoto. Kansiin kiinnitetty pienet tupsut. Toisen puolen sivuilla on vesivärein maalattuja iltaisia metsämaisemia, toiset puolet ovat siniseksi värjättyä käsintehtyä paperia. "Teoksessa on kyse pienen pupun koti-ikävästä, ja siitä myös kansien muoto" (Eija Täkäpää). - Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Tähkäpää, Eija
Sakkola
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Paukku, Raimo
kotieläimet
hyötykasvit
koira
lehmät
härät
kameli
lammas
vuohi
peura
hevonen
norsut
sika
kukot
toukat
viljakasvit
palmut
peruna
hamppu
puuvilla
kuvitus
Turun kaupunginkirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Jaakola, Keijo
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
evakot
Kangasniemen kansalaisopiston Karjalaisten perinnepiirin kokoomateos Karjalasta Kangasniemelle tulleen siirtoväen vaiheista ja historiasta.
Kangasniemen kansalaisopiston Karjalaisten perinnepiiri.
Kangasniemen kunnankirjasto
kertomukset
novellit
pienoisromaanit
näytelmät
kirjailijat
Hämeenlinna
Kotikuusen kuiskehia ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1884 Edlundin kustantamana. Teos sisältää aiemmin erillisinä ilmestyneet kertomukset Kuuselan kukka (1872), Kaksois-veljekset (1870), Muistoja Naantalista (1874), Mäkelän Liisu (1880), Haapakallio (1869) sekä näytelmät Ainoa hetki (1873), Savon Jääkäri (1877) ja Viinantehtailija (1877). Kertomukset Pitkänniemen synty ja Rikas köyhänäkin olivat ilmestyneet aiemmin teoksessa Pikku kertoelmia (1878). Lisäksi teokseen sisältyvät kertomukset Torpan tyttö, Juhannusaatto mummon luona, Köyhäinmajassa ja Mitä koski kohisee? Mitä kuuset kuiskailee?.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Helsingissä : Edlund, 1884. http://www.gutenberg.org/etext/17900
Kansalliskirjasto
Paimio
käsikirjoitukset
Olli Pensala antanut luvan julkaisemiseen. Kaupalliseen käyttöön pyydettävä lupa.
Pensala, Väinö
tekstit
texter
1892
1800-luku
1800-talet
Eino Leino kirjoitti "Kotimaiseman" 14-vuotiaana lukiolaisena lapsuudenkodissaan Hövelössä, Paltamossa. Oulujärven välittömässä läheisyydessä sijaitseva Hövelö on sama maatila, jolla Elias Lönnrot asui Kajaanin vuosinaan. --- Kotimaisema. Oi kotimaisema, milloin sinä olet kaunein! Silloinko kun tyynenä lepää lahdelma, tyynenä koko tuo mahtava Oulunjärvi ja kirkas on taivas. Ja aurinko luo iltapilvien välistä heleän loisteen vastarannan korkealle kuusikolle. Ja tuolta lahden perältä vanha mylly harmaine seinineen kuvautuu veteen. Eikä mikään häiritse…. Mutta! häiritseepäs! Venhe viiltää lahdelman pintaa, ja tervainen laita peilailee veden kalvossa. Ukko istuu perässä ja huopaa ja akka soutaa hyvin nopeilla vedoilla. Tuo kaikki on niin perinpohjaisen kodikasta…. Silloin nautin minä tuosta tyynestä rauhasta, tuosta kesän kukoistuksesta, jolta puuttuu kuumien maiden huumaavia tuoksuja. Silloin kävelen tuonne laiturin nokkaan ja unelmoin…. …….. Vai silloinko se olisi kauniimpi kun tummana kun tumman nousee lännen taivaalta ukkospilvi ja peittää helteisen auringon. Vielä on kaikki tyyntä, mutta tuommoista salaperäistä, pelottavaa elementtiä.... Silloin mietin minä armaan maani kohtaloa. Rintani painuu, suoneni tykkii – – ! – jo välähti säihkyvä salama! – – Mutta syysyönä! Tumma on taivas ja tähtöset loistaa ja kuuhut kuonottaa. Tuosta se paistaa lahden perältä, hongikon välistä. Sieltä se valaisee tuon tumman hyisen usvan, joka leijaa veden päällä, sieltä se valaisee nienten kärjet ja vaihtelee valo ja varjo. Ja tummaan yöhön häviää lahdelman suu..... Mutta äkkiä välähtää tähdenlento, joka hetkeksi halkaisee öisen pimeyden näyttäen, että sielläkin on eleillä valon valta..... Silloin kutistuu koko sydämeni kokoon näkymättömästä, salamyhkäisestä tuskasta. Ja sieluni täyttää ristiriitaiset aatteet. Näinkö tämä loppui? – Näin! – Ei! –... – Milloinka se on kaunein? Ei milloinkaan! Mutta minä tahdon pois tästä rauhanlahdelmasta, kauvas pois! Minä tahdon kuulla kosken pauhua, jonka kaiusta vuoret vapisee. Minä tahdon nähdä salamain säihkyvän yli taivaan kannen! Ja vahtona pärskyköön pohjiaan myöten valtava meri, ei! koko maapallon meret ja silloin laulan minä itse sydämeni säveltä. Hövelö. 15 XI 92.
Leino, Eino
Kotimaisen Työn Liiton Joensuun osaston säännöt 1914
Joensuu
järjestöt
säännöt
Kotimaisen työn liitto
Kotimaisen työn liitto perustettiin Tampereella vuonna 1912. Tuolloin Suomi oli Venäjän monikansalliseen imperiumiin kuuluva suuriruhtinaskunta. Kotimaisen Työn Liitto oli osa Suomen itsenäistymispyrkimystä. Liitto perustettiin kotimaisen teollisuuden edistämisviikon, Suomalaisen viikon järjestämistä varten. Liiton Joensuun paikallisosasto perustettiin vuonna 1914.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Heinänen, Pauliina
Sariola, Yrjö
pappilat
virka-asunnot
papit
historiikit
muistelu
Laukaa
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
myymälät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen vanhan meijerirakennuksen yläkerrassa Meriluodon kotona on avattu pieni putiikki, josta saa kaikenlaisia kotona tehtyjä tarvikkeita. Kuvassa vasemmalta Tuulikki Meriluoto ja Kaarina Ikonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.4.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Kotisatama Raisiossa : Raision Veneseura ry 1970-2010
veneily
veneseurat
Raision veneseura
Pyhäjoki (kunta)
elokuvat
Viirretjärvi, Herman
kunnanhallitukset
päätökset
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Pyhäjoen kirjasto
juhlat
museot
Kesätapahtuma Aholassa, jonka päätteeksi pidettiin kotiseutujuhla. Museotalo sai katon. Keiteleen Kansantanhuryhmä esitti useita tanhuja. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.6.1978.
kotiseutumatkailu
Karjala
Äikiä, Reino
kuvateokset
ilmakuvat
kartanot : Mäntsälä
rakennukset
kunnat : Mäntsälä
Teoksesta on digitoitu vain kartanoita, julkisia rakennuksia ja Mäntsälän yleistä historiaa esittelevät osiot.
Pohjoismainen Ilmakuvakeskus Oy
Mäntsälän kunnankirjasto
Kotiseutumuistoja - Kangasniemen tarinapiirin kootut perinnetarinat osa 1
kotiseutumuistot
kotiseututarinat
Tässä teoksessa kerrotaan seuraavista teemoista: Kangasniemi, tunnettu pontikanpitäjä; Myös sahtia on tarjottu; Yöjalassa ja riijuureisuilla; Talkootyöllä tehtiin; Juhlissa tarjottua ja tapahtunutta; Kaupankäyntiä ja kulkukauppiaita; Lapset ja koulumaailma; Riistanhoitoa ja metsästystä Kangasniemellä; Lääkärit, kansanparantajat ja lääkintäkeinot; Kummitustarinoita, kummajaisia ja uskomuksia; Joulu ja jouluperinteet; Kangasniemeläisiä persoonia ja Sanonnat.
Tulla, Sari
Hämäläinen, Marjo
Takkinen, Onni
Pyyhtinen, Kalle
Kangasniemen kirjasto
Kotiseutumuistoja - Kangasniemen tarinapiirin kootut perinnetarinat osa 2
Tässä teoksessa kerrotaan seuraavista teemoista: Vuoden - ja kuunkierron vaikutukset elämään; Suutarit, räätälit ja käsityöläiset; Piiat ja rengit; Markkinat; Lavatanssit; Sauna ja saunaperinteet; Kansanparannuskeinot; Sota-ajan muistot ja evakkoretket; Suomenhevonen; Presidentit Kangasniemellä ja kangasniemeläisten mielessä; Kinkerit ja rippikoulu; Kirkkomatkat ja kirkonmenot; Arvoitukset ja Perinneruoat Kangasniemellä
kotiseutumuseot
Nakkila
Sisäkuvia Nakkilan kotiseutumuseosta on ottanut Hilkka Toivanen.
Toivanen, Hilkka
Nakkilan kunnankirjasto
kirnut
syöminen
kunniakirjat
museoesineet
Pukkilan kotiseutumuseon navetan esineistöä. Oikealla on kimpitekniikalla valmistettu leili eli piimälasku, keskellä kiulu, vasemmalla toinen leili, takana kirnu. Vieressä Kylväjä-lehtiä vuodelta 1909 ja Pellervo-lehti vuodelta 1919. Seinällä on Suomen Ayrshireyhdistyksen Emil Vappulalle hieno Äimästä myöntämä kunniakirja. Kolmannessa kuvassa on museonavetan kananpesä.
Mäkelä, Pertti
Pukkilan kunnankirjasto
Tekijä antaa oikeudet vain kuvan ei-kaupalliseen käyttöön.
savupirtit
Pukkilan kotiseutumuseon savupirtin oven yläpuolelle on kaiverrettu vuosiluku 1795. Huoneessa oikealla kiinteä penkki ja vasemmalla jäänteitä tulisijasta. Rakennuksessa on useita kerrostumia. Räppänät kertovat sisäänlämpiävästä rakennuksesta. Myöhemmin rakennus on uudistettu uloslämpiäväksi pirtiksi savupiippuineen. Lattialaudoituksen alta paljastuivat rakennuksen multapenkki ja trossipohja.
Tekijä antaa oikeudet vain kuvan ei-kaupalliseen käyttöön
suutarit
kengät
jalkineet
Pukkilan kotiseutumuseon suutarinverstas. Seinällä olevilla hyllyillä on erikokoisia puisia lestejä: ylähyllyllä miesten sekä alahyllyllä naisten ja lasten kenkien lestejä. Suutarin pöytä on matala laatikollinen pöytä, jonka reunassa on pieni laita. Suutarilla on yllään flanellipaita, pussihoudut ja varrelliset työsaappaat. Polvihihna eli polviremmi kulkee suutarin jalkaterän ja polven ympäri. Hihna pitää kiinni polvipuun tai lestin suutarin polvea vasten ja vapauttaa näin suutarin kädet työskentelylle. Polvipuu on suutarin työskentelyalusta kenkää ommeltaessa. Suutarin kädessä on naskali ja miesten nauhakenkä. Lattialla on rautainen työteline eli kylmäsuutari.
kehdot
kansanomaiset huonekalut
Pukkilan kotiseutumuseon tupainteriööri, jonka esineistö ja tekstiilit ovat aikakaudelta ennen vuotta 1919. Interiööri kuvaa tupaa kiireisenä arkipäivänä. Esillä olevaan esineistöön kuuluvat muun muassa perunavati, kaljatuoppi, voiaski, yhdestä puusta veistetty kynttilänjalka, kahvimylly, lampaannahkapeitto, sahdinteossa tarvittava kuurna ja sen korjailussa käytettävä jämsi, tupakkasäiliö, tupakkaleikkuri, matkavakka, tuohikontti, seinäkori, rukki, istuinpotta, saapasrenki, juustomuotit, maitosiivilä, varpuvispilä, taikinasarvet, kauhat, patakoukka ja taikinasaavi, jonka pohjaan on kaiverrettu vuosiluku 1794. Emäntä on pukeutunut kivijalkapaitaan ja puolihameeseen, isännällä on pellavahousut, pellavapusero ja tuohivirsut. Tuvan kalusteina ovat pirtinpöytä ja leveät penkit, emännän työpöytä ja astiansäilytysteline sekä kehto.
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
Hovi, Mirja
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Helminen, Aarre
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Kotiseutuyhdistyksen tervehdys kaikille lukijoille
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Kotitalousopiston emäntäkoululaisia hoitamassa Havulassa olevan lastenkodin lapsia 1940-luvulla
Orimattilan kotitalousopisto
lastenhoito
Havula
1940-luku
Ruuttunen, Sylvi
Oikealla ohjaajana lastenhoitaja Sylvi Ruuttunen.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kotitalousopiston opiskelijoita 1920-luvulla
opiskelijat
1920-luku
Orimattilan kaupunginkirajsto
Kotitalousopiston oppilaita puolukkaretkellä 1920-luvulla
marjanpoiminta
koulut
oppilaitokset
koulurakennukset
kotiteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff
linja-autoasemat
huoltamot
Shell
linja-autot
torit
Rantatori
1930-luku
Vuonna 1885 perustettu Kotiteollisuusopisto Fredrika Wetterhoffin työkoulu rakennutti 1930-luvulla kaksi uutta rakennusta Rantatorin puolelle. Vuonna 1933 valmistui rakennusmestari Vilho Longan suunnittelema lisärakennus, jota alettiin kutsua Arjanlinnaksi Wetterhoffin silloisen johtajan Arja Helena Branderin mukaan. Taloon sijoitettiin mm. oppilasasuntola, ruokasali ja keittiö sekä juhlasali. Vuonna 1937 valmistui vielä oppilaitoksen vanhaa rakennusta ja Arjanlinnaa yhdistävä korkeampi kulmarakennus arkkitehtinaan Harry W. Schreck. Tähän Torniksi nimettyyn rakennukseen tuli työsaleja, luokkahuoneita ja myymälä. Rantatori vakiintui linja-autoliikenteen lähtöpaikaksi jo 1920-luvulla. Kuvan linja-autoaseman rakennuttivat yhteistyössä Shell ja Hämeenlinnan kaupunki vuonna 1937 Shellin bensiiniaseman yhteyteen. Nykyinen linja-autoasema on vuodelta 1959.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Värjäämö
Vanajavesi
Wetterhoffin työkoulu siirsi toimintansa Panimokadun varrelle vuonna 1890. Taloa kunnostettiin koulun tarpeita vastaavaksi, ja rakennusta korotettiin 1920-luvulla yhdellä kerroksella. Vuonna 1927 sisäpihalle rakennettiin värjäämö lämmityslaitteineen ja höyryllä kuumennettavine väriammeineen. Wetterhoffin värjäämö oli Suomen ensimmäisiä täysbetonisia rakennuksia. Sen yläkertaan rakennettiin luokkatiloja, ja myös puusepän paja muutti värjäämörakennukseen. Vanha värjäämö purettiin alkuvuodesta 2014. Oikeassa reunassa Palokunnankadun toisella puolella näkyy vähän vuonna 1929 valmistunutta Asunto oy Paavonkulman asuin- ja liikerakennusta.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa Oy., Hämeenlinna
Kotoa pois
Kodista pois
Käsikirjoitus. Canth dramatisoi novellinsa "Kodista pois" (ilmestyi Valvoja-lehdessä 1893) näytelmäksi, jonka nimeksi tuli "Kotoa pois". Näytelmän ensiesitys oli Suomalaisessa teatterissa 1895.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kouheroinen : Pääjärven kylään kuuluva taajama
Kauppala, Heikki
Sironen, Tuomo
Akuniemi
Kasariselkä
Postimatti
katekeetat
kiertokoulu
Katekeetta Lehtola kävi pitämässä koulua eri paikoissa ympäri Inaria. Koulua varten oli harvoin tarjolla erillistä tilaa, vaan koulunkäynti tapahtui pienissä tiloissa keskellä muuta arkista elämää. Tarinassa muistellaan lämmintä kesää, jolloin opettaja lähti lasten kanssa veneellä saareen Kasariselän laitaan pitämään koulua.
Lehtola, Laura Leonoora
hiihto
kilpailut
Keiteleen kirkonkylän kansakoulussa koulujen väliset hiihtokilpailut. Matti Pellikka Hamulasta, Tapio Kaalimaa Kumpuselästä ja Hannu Happonen keskikoulusta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.2.1968.
Koulujen väliset yleisurheilukilpailut 1969
urheilu
koululaiset
oppilaat
1960-luku
Keiteleen koulujenväliset yleisurheilukilpailut. Pojat odottelemassa 1000m juoksun alkua. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.9.1969.
Keiteleen kunnan koulujenväliset hiihtokilpailut. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.2.1969.
Harrastunnelmainen koulujuhla Kulvemäessä. Esityksenä 10 pientä kynttilää. Vuosiluku tuntematon.
kansakoulut
Koulukuva on 1900-luvun alkuvuosilta ja siinä on Kirkonkylän kansakoulun oppilaita.
kansakoulu
Pukkilassa otetusta koulukuvasta on tunnistettu Maija Majakallio (Kallio) (eturivi viides vas.) ja Lea Saari (Haakana) (toinen rivi neljäs vas.).
käsityöt
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1923 otettu luokkakuva. Kuvasta on tunnistettu takarivissä vasemmalla istuva Suoma Peltonen (Hyrylä). Opettaja lienee Mandi Salmi. Käsityötunnista otettu kuva näyttäisi olevan samalta päivältä. Kuvasta on tunnistettu Irja Heikkilä (Jäppinen) (takarivi 1. vas.), Suoma Peltonen (takarivi, 2. vas.), opettaja Vieno Saarinen (Päivärinta?) (takarivi, oik.) ja Inkeri Vainio (Heikkilä) (3. rivi, 1. vas.).