valokuvat
koululaiset
Torpinkylän kansakoulussa n. 1917 otettu luokkakuva.Kuvasta tunnistettu eturivistä oikealta Ahti Heikkilä. Opettaja Fiina Salmi.
ryhmät
lapset
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1918 otettu koulukuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta kolmas Anja Peltonen (Heikkilä) ja keskiriviltä vasemmalta viides Martta Salmi (Tervo). Opettaja on Ivar Salmi.
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1933 otettu luokkakuva. Kuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta kolma Paula Peltonen ja kuudes Aira Peltonen (Heikkilä). Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1935 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu keskirivistä oikealta kolmas Paula Peltonen. Opettaja on Mandi Salmi.
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1930 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta viides Aira Peltonen (Heikkilä) ja toiselta riviltä vasemmalta neljäs Paula Peltonen. Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
Iisalmi
1920-luku
Toinen rivi ja toinen oikealta: Martta Pietikäinen.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Eturivissä vasemmalta ensimmäinen: Martta Pietikäinen.
Eturivi ensimmäinen oikealta: Arvi Pietikäinen.
koulut
kansakoulut
Kuva on Pukkilan Kirkonkylän koululta ja vuodelta 1939. Opettajana toimi Helsingistä Pukkilaan sotaa pakoon tullut runoilija Immi Hellen (kuvan oikeassa reunassa, kirjavakuosinen puku, jossa valkoinen etumus), jonka vieressä on Hellenin äiti ja yläpuolella veli.
Pukkilan kunnankirjasto
Keitele
oppilaat
1930-luku
Keiteleen kunnankirjasto
kansakoulunopettajat
kansakoulu
Pukkila -- Kantele
Ensimmäinen kuva on luultavasti otettu 1920-luvulla. Toisessa koulukuvassa eturivissä ovat Veikko Salmi (vas.), Reino Nieminen, Margit Sipilä (Clewer), Antti Sopu, Yrjö Siltala, Erkki Rousi, Veikko Laakso, Urpo Olak, Olavi Nikula ja Leo (Jussi) Lehto. Takarivissä Rauha Wikström (vas.), Anja Uotila, Toivo Kaunonen, Erkki Heittola, Jaakko Saarenmäki, Martti Luoto ja Heikki Seino. Kuva on otettu 1930-luvulla. Kolmannessa kuvassa on oikealla opettaja Tellervo Tenhola. Neljäs kuva on vuodelta 1956. Alarivissä on Tellervo Tenhola (2. oik.) ja hänen yläpuolellaan Lauri Tenhola. Eturivissä ovat kirkkoherra W. A. Urhonen (vas.) ja Pentti Kallio (3. vas.). Erkki Roine on oikealla kolmannella rivillä ja Erkki Penttilä keskellä toiseksi viimeistä riviä. Viidennestä kuvasta on tunnistettu opettajat Lauri (vas.) ja Tellervo (oik.) Tenhola.
Vuonna 1934 Pukkilan Kirkonkylän kansakoulussa otetussa kuvassa ovat Urho Honkanen (eturivi vas.), Keijo Aavikko, Saimi Peltonen, Maija Majakallio, Jukka Sipiläinen, Urho Marttila, Armas Peltonen, Martti Heinonen, Lea Saari. Meeri Rantanen, Hellä Jäppilä (takarivi vas.), Terttu Vuorio, Kalevi Aalto, Keijo Laaksonen, Pauli Honkanen, Jutta Vikström, Antero Simolin, Matti Lampinen ja Kaija Keskevaari. Toinen kuva on otettu n. 1933-1934 ja siinä ovat takarivissä Ella Valve (vas.), Veikko Koivula, Mirjam Majakallio, tunnistamatta, Antero Simolin ja opettaja Suoma Jokinen. Keskirivissä ovat Maire Ahokanto (vas.), Hilkka Koivula, Hellä Jäppilä, Pentti Aavikko, Pauli Honkanen ja Jutta Vikström. Alarivissä ovat Eila Aavikko (vas.), Terttu Anttila, Jukka Sipiläinen, Urho Honkanen, tunnistamatta ja Matti Lampinen.
Koululaiselämää Hämeenlinnassa 1880-luvulla
äänitteet
äänittiedostot
1880-luku
1890-luku
Hämeenlinna
koulunkäynti
huvit
seuraelämä
Adolf Vilhelm Rankka (ent. Krank) (1873–1919) opiskeli Hämeenlinnan normaalilyseossa ja lyseossa vuosina 1885–1893 ja toimi myöhemmin kieltenopettajana eri kouluissa. Kirjoituksessaan hän muistelee koulupoikavuosiaan Hämeenlinnassa, mutta erityisesti koululaisten vapaa-ajan viettoa, lyseolaisten seurustelua tyttökoululaisten kanssa ja aikakauden nuorison muuta seuraelämää. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Veikko Pulli.
Rankka, A. V.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan normaalilyseo 1873–1887–1913 : 40-vuotismuisto. - Hämeenlinna : Arvi A. Karisto (Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1913.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Adolf Vilhelm Rankka (ent. Krank) (1873–1919) opiskeli Hämeenlinnan normaalilyseossa ja lyseossa vuosina 1885–1893 ja toimi myöhemmin kieltenopettajana eri kouluissa. Kirjoituksessaan hän muistelee koulupoikavuosiaan Hämeenlinnassa, mutta erityisesti koululaisten vapaa-ajan viettoa, lyseolaisten seurustelua tyttökoululaisten kanssa ja aikakauden nuorison muuta seuraelämää.
Julkaistu painettuna kirjassa: Hämeenlinnan normaalilyseo 1873–1887–1913 : 40-vuotinen muisto. - Hämeenlinna : Arvi A. Karisto (Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1913.
Koululaiset istuttamassa kirkon kuusiaitaa
kirkko
Kuvan alla lukee Savijoen koululaiset istuttamassa kirkon kuusiaitaa.
1940-luku
Paananen, Wellamo
Kirkonkylän 2.lk koulun pihamaalla 1948. Taustakulissina silloisen majatalon käymälä, yksi pihapiirin kehyksiin kuuluvista neljästä (Selliinan, tohtorilan ja koulun oman lisäksi). Edessä vasemmalta Toini Jalkanen, Seija Ilola, ? Laitinen, Maija Kyröläinen, ? Koskinen, Salme Saastamoinen, nimi ei tiedossa, Aino Strandman, Tolonen, Arvi Aliranta. Takana vasemmalta nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, Teuvo ?, Leo ?, nimi ei tiedossa, Pauli Jääskeläinen, Martti Nuutinen, Mauno Paananen, nimi ei tiedossa, Taavetti Pulkkinen. Valokuvaaja ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Koululaisia retkellä Hämeensaaressa. Erkki Simonen, Veikko Nuutinen, Sylvi Heinoja, Irja Nuutinen, Sivia Pellikka, Martta Vesterinen, Hilkka Närhi, Helmi Nuutinen, Irja Pellikka, Liisa Simonen, Elli Siekkinen, Sanni Räisänen ja Rauha Pitkänen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Pukkila
ihmiset
Kirkonkylän kansakoulun luokkakuva, todennäköisesti 1940-luvun lopulta. Otettu seurantalon mäellä. Kuvassa eturivissä Seija Saarinen (vas.), Hilkka Kajaluoto, Anja Kuusimurto, Marja Oksa, Saara Iivonen, Anja Kuusi, Terttu Virtanen, Leena Bäckmann, Seija Nummela (Alasippola), Hilkka Ahola ja Anja Hakiola. Toisessa rivissä opettaja Pentti Mela (vas.), Seppo Saarinen, Tapio Hämäläinen, Markku Arrama, Kari Kuosa, Liisa Rantalainen, Terho Nikkanen ja Leila Nikkanen. Kolmannessa rivissä Pentti Rajaluoto (vas.), Rauno Rantalainen, Arto Lehtinen, Reijo Vuorinen, Osmo Kiviniemi, Heimo Vuorinen, Erkki Kuisma ja Esko Mäkelä.
1960-luku
Koululaisia vuodelta 1969. Ylhäällä vasemmalta oikealle: Martti Heinoja, Ilkka Paananen, Kari Huttunen, Jarmo Kuikka, Toivo Niiniketo, Jari Huuskonen, Seppo Rahm, Ari Nuutinen, Harri Närhi, Leena Pellikka, Riitta Kumpulainen, Heli Huttunen, Ulla Kokkonen, Anita Myyryläinen, Airi Heinoja, (?), Anne Eevala, Arja Huttunen, Arja Eevala, Maija Kokkonen ja Seija Nuutinen. Kuvaaja ei tiedossa.
1970-luku
Eeva-Liisa Paanasen (takana vas.) ja Tarja Häkkisen työhön tutustumispaikka oli päiväkoti Muksula. Takana oikealla päiväkodin johtaja Ulla Nakari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.10.1977.
Koululaisjumalanpalvelukseen menossa 1972
Opettaja Bertta Harjula ohjaamassa viimeistä luokkaansa Keiteleen kirkkoon koululaisjumalanpalvelukseen. Opettaja Harjula siirtyi eläkkeelle pitkän opettajakauden toimittaneena. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.6.1972.
Iisalmi -- Paaslahti
1950-luku
Kettunen, Maija Liisa
luokat
Maija Liisa Kettunen muistelee ensimmäistä koulupäiväänsä Paaslahden kylän kansakoulun ensimmäisellä luokalla Iisalmessa 1950-luvulla.
Kettunen Anna-Mari
Huhtamo
Honkapirtti
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Hirvineva, Toini
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
Koulun pihan haravointi äitienpäiväjuhlia varten 1959
äitienpäivä
Koulun pihan haravointi äitienpäiväjuhlia varten 1959. Kauko Kumpulainen, Leena Myyryläinen, Leena Laukkanen, Liisa Laukkanen, Leena Nyyssönen, Lauri v. Koch, Eeva-L Heinoja, Seppo Rahm ja Kaija Kumpulainen. Kuvaaja ei tiedossa.
rakentaminen
Yrjö Malinen vasemmalla ja Eero Rahikainen työskentelevät koulun rakennustyömaalla. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 20.12.1968.
Oksanen, Raimo
Koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä
Saarikoski
Salmijärvi
Luoma, Samppa
Keränen, Elli
asuntolat
kolttasaamelaiset
kuri
Sisarukset Elina ja Elsa musitelevat koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä. Vaikka kuri oli melko kova, on kouluajoista kuitenkin jäänyt hyvät muistot. Koulukäyntiin sisältyi askartelua ja leikkejä. Lisäksi oppilaat keräsivät marjoja ja sieniä koulun keittolaan.
Kässi, Marja Elina
Rantanen, Elsa
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Koulunkäyntiä Vuonamon Aholassa 1933. Keskellä Lyyli Huttunen, Tienhaaran isäntä Ville Jauhiainen ja opettaja Aino Kumpulainen.
Koulupaikan neuvottelutilaisuuden osanottajia 1969
Neuvottelutilaisuuden osanottajia. Kiista koulupaikasta aiheutti ”lakon” neljälle oppilaalle Pohjois-Keiteleellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.9.1969.
Keiteleen kunnakirjasto
1980-luku
Kouluruokailua 40 vuotta Keiteleellä. Pirkko Laukkanen (vas.) ja Ritva Hytönen (emäntä) ruuanjaossa 1988. Kuva Seppo Heikkilä.
juhlat
Keiteleen Opettajayhdistyksen järjestämä Kalevalajuhla kirkonkylän kansakoulussa. Kuvassa Bertta Harjulan ohjaama koulusoitinryhmä esittää kansansävelmää. Vasemmalta Anja Turkka ja Raija Soini. Oikealla Marja Leena Soini. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.3.1967.
Kouluun tutustumispäivä. Koulun aloittava Mira, opettajat Marja Saastamoinen (kesk.) ja Terttu Männistö. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.5.1978.
Joensuu
henkilöt
koulutyö
Cederberg, Arla
Arla Cederberg (1886—1961) oli Carl Johan (Janne) Cederbergin ja Johanna Selina Cederbergin tytär. Arla helsinkiläistyi varhain. Arla oli taiteen keräilijä ja yksi Joensuun taidemuseon perustajista. Hän keräsi pääasiassa suomalaista 1800-luvun loppupuolen maalaustaidetta, etenkin maisematauluja. Arlan kokoelmaa voi ihastella Taidemuseo Onnissa.
yrittäjät
Koutajärven koululle uudet yrittäjät. Rauni ja Jorma Juvonen. Koutajärven lomakylä.
Kouttu, Anna-Liisa
Eskola, Liisa
Laitila, Simo
Kova Temppu
tasa-arvo
Kaksiosainen näytelmä. Näytelmän loppu on kirjoitettu erilliselle lapulle. Tekstin lopussa on allekirjoitus "Sofialta". Käsikirjoituksen yhteydessä on lappu, johon on kirjoitettu: "Kirjastoneuvos Helle Kannilan tutkimuksen mukaan Kova Temppu ei ole Minna Canthin oma käsikirjoitus, vaan ilmeisesti jonkun muun lähettämä Canthin arvostelua varten."
Kallio, Risto
Kovan onnen lapsia
näytelmät
käsikirjoitukset
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Näytelmätekstin jälkeen lyhyt, keskeneräinen teksti nimeltään "Walloitus".
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstiä on kymmenellä sivulla. Vihon kääntöpuolella on lyhyt tekstikatkelma. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivuja ei ole numeroitu. Keskellä vihkoa tekstittömiä sivuja ja vihon lopussa muuta tekstiä. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituluonnos. Sivuja ei ole numeroitu ja tekstissä on paljon yliviivauksia.
Köyhää kansaa
kertomukset
Savilahdessa sijainneeseen Harjulan sairaalaan oli keskittynyt Kuopion köyhäinhoito 1880-luvulla. Olot sairaalassa olivat huonot. Minna Canth vieraili usein Harjulassa ja näki läheltä asukkaiden toivottoman kurjan tilan. Vuonna 1886 julkaistiin Canthin Köyhää kansaa -novelli, jonka myötä sairaalan huonot olot nousivat kiivaan keskustelun aiheeksi. Canth sai kiitosta rohkeasta tekstistään, mutta myös kovaäänistä arvostelua kurjuuden liioittelusta ja asioiden vääristelystä. Seuraavana vuonna Harjulan olot tutkittiin ja Canthin kuvaus todettiin todenperäiseksi. Seurauksena oli, että köyhäinhoitoa kohennettiin. Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Suojapaperin päällä teksti: "Minna Canthin Köyhää kansaa alkuperäinen käsikirjoitus. Lunastettu maisteri J.H. Kalelalta, joka luki korr. teokseen. 30.1.1917. Alvar Renqvist" Käsikirjoituksen otsikon vieressä teksti "G.W. Edlundin käsialaa" ja nuoli viittamassa otsikkoon. Käsikirjoitus sisältää Minna Canthin tekemiä korjauksia.
Kalmukoski-Laiho Helena
Köyhät
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Kansilehdellä merkintä "Köyhät. Kuvaus yhteiskunta-elämästä (yliviivattu) Neljässä näytöksessä. Kirjoittanut Minna Canth" sekä lyijykynämerkintöjä.
Köyhiä
teatteri
Kolme sidottua ruutuvihkoa. Käsikirjoitus on yksi versio näytelmästä, jonka lopulliseksi nimeksi tuli "Kovan onnen lapsia". Kolmannen näytöksen nimi on "Topra-Heikki".
Köyliö
paikallishistoriat
Salokangas, Raimo
Köyliön kunta
paikallishistoria
Satakunta
Viktor Salminen
Kyöliön kunta
Kirja esittelee Köyliön vanhoja taloja kuvineen
Männistö, Sami
Porin kaupunginkirjasto
Ojala, Jaakko
Kriget : vad tänker tystlåten finländare om kriget? : Kom och titta!
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Numeroitu painos (78/1000).
Ollikainen, Jouko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.