kuolinilmoitukset
Mandelin
Anders Johan
Ilmoitus Anders Johan Mandelinin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Karjalatar (?)
Ilomantsi
henkilöt
hautajaiset
Ilmoitus Beda Maria Kockin (o.s. Parviainen) kuolemasta.
Kuolinilmoitus : Bernhard Leonard Cederberg
Helsinki
Cederberg, Bernhard
Ilmoitus Bernhard Leonard Cederbergin kuolemasta. Bernhard Cederberg oli joensuulaisen suurmiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Bernhardille ja Carl Johanille vuonna 1875. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennuksessa. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kuolinilmoitus : Efraim Fredrik Cajander
Joensuu
Cajander, Efraim
Ilmoitus henkikirjuri Efraim Fredrik Cajanderin kuolemasta.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Kuolinilmoitus : Elin Johanna Rouhiainen
Antrea
Rouhiainen, Elin
Ilmoitus Elin Johanna Rouhiaisen (o.s. Parviainen) kuolemasta 17.4.1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kuolinilmoitus : Emma Charlotta Nylander
Oulu
Ilmoitus Emma Charlotta Nylanderin (os. Ståhlberg) kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Olsoni,Evelina
Ilmoitus Evelina Olsonin (os. Schlüter) kuolemasta. Evelina oli apteekkari A. F. Olsonin vaimo.
Kuolinilmoitus : Frithiof Napoleon Neppenström
kauppiaat
Neppenström, Frithiof
Ilmoitus kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Ilmoitus Gustaf Alexander Bomanin kuolemasta.
Cederberg
Jacob
Ilmoitus kauppias Jacob Gustaf Cederbergin kuolemasta. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) oli kotoisin Pietarsaaresta. Kirvesmiehenä työskennellyt Cederberg muutti 1843 Liperiin. Sittemmin hän toimi Penttilän lastauspaikan hoitajana ja suolanmittaajana. Tästä johtuu lempinimi ”Suola-Kusti”. Joensuun kaupungiksi tulon jälkeen 1848 Cederberg haki porvarioikeuksia ja ryhtyi kauppiaaksi. Hän hankki haltuunsa Penttilän tilan Antti Mustoselta ja aloitti 1870 sahaustoiminnan vuokraamallaan Hasanniemen sahalla. Vuonna 1871 Cederberg perusti yhdessä Petter Parviaisen kanssa Penttilän sahan. Penttilän tilan alueelle perustettiin myös laivanveistämö, sillä Cederberg oli aloittanut laivaliikenteen harjoittamisen muutamia vuosia aikaisemmin. Vuonna 1875 Cederberg luovutti yrityksen pojilleen Bernhard Cederbergille (1852–1886) ja Carl Johan "Janne" Cederbergille (1847–1908).
Nystén
Johan
Ilmoitus Johan Alfred Nystén kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Kuolinilmoitus : kauppaneuvos Petter Parviainen
Parviainen, Petter
Ilmoitus kauppaneuvos Petter Parviaisen kuolemasta. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Parviainen
Maria
Ilmoitus neiti Maria Parviaisen kuolemasta 9.5.1891.
Kuolinilmoitus : Olga Maria Karolina Hällström
Sortavala
Ilmoitus Olga Maria Karolina Hällströmin kuolemasta.
Parviainen, Simon
Ilmoitus kauppias Simon Parviaisen kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Parviainen, Idor
Ilmoitus kauppias Idor Parviaisen kuolemasta.
laulujuhlat
Väinölänniemi
Kuopio
Kesäkuussa 1891 Kansanvalistusseura järjesti valtakunnalliset laulu- ja soittojuhlat Kuopiossa. Juhla-alue sijaitsi Väinölänniemen kentällä. Minna Canthin kirje Elli-tyttärelle kertoo, että juhlissa kävi 16 000 vierasta. Juhla erinomaisesti onnistunut. --- Kaupunki on liputettu. --- Teaatteri ja konsertit kukkuroillaan väkeä. --- Niin, ei Kuopio ole niin iloinnut kuin nyt minun muistin aikaan. (kirje Ellille 20.6.1891) Yksi juhlien kohokohdista oli kaupungin läpi kulkenut kalevalaiskulkue, joka esitti väkeä saapumassa Pohjolan häihin, Kuva on otettu Piispanpuiston laidalla. Kuvassa laulujuhlien kalevalaiskulkue Piispanpuiston laidalla kuvattuna.
Karl Granit
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canth
Elisabeth Stenius
Selma Backlund
Kuopion naisintelligenssi, epävirallinen luku- ja keskustelupiiri, jonka toiminnalla oli valtakunnallistakin merkitystä. Kuvassa Minna Canth (vas.), Elisabeth Stenius ja Selma Backlund.
Adéle Sallin
Kuopion Naisyhdistyksen kokouksen pöytäkirja 11.3.1893
Kuopion Naisyhdistys
naisen asema
Pöytäkirja Kuopion Naisyhdistyksen kokouksesta 11.3.1893.
Kuopion Raittius-seuran kirje Minna Canthille [19.3.1894].
merkkipäivät
kirjailijat
kirjeet
Kuopion Raittius-seura
Kirjeen teksti on painettu. Päivämäärä on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirje on ilmeisesti onnittelukirje Minna Canthin 50-vuotispäivän johdosta.
Keitele
valokuvat
sotaveteraanit
sotainvalidit
reserviläisjärjestöt
1980-luku
Paananen, Wellamo
Kuopion Rissalassa Karjalan Lennoston vieraana 10.8.1989 Keiteleen reserviläisjärjestöjen, sotaveteraanien ja sotainvalidien kuljettamana. Etualalla vasemmalta Pauli Isopahkala, Jari Kinnunen, Eino Valta, Matti Saastamoinen, Kalevi Saastamoinen, Väinö Kuikka, Pentti Tikkanen ja Yrjö Vuorela.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
hävittäjät
Kuopion Rissalassa Karjalan lennosto 10.8.1989. Seisomassa vasemmalta: Kalevi Saastamoinen, Pentti Tikkanen, Emil Saastamoinen, Väinö Kuikka, Eino Savolainen, Jouko Laulainen, Eino Valta, Ilkka Martikainen, Matti Keränen, Ilmari Saastamoinen, Tauno Huttunen, Matti Kähkönen, Matti Paananen ja Tapio Jalkanen. Alarivi: Jari Kinnunen, Pauli Isopahkala, Ossi Salonen, Tuure Paananen, Hugo Hirvonen, Ari Siikanen, Eero Siikanen, Matti Saastamoinen ja Yrjö Vuorela.
Kuopion Säästöpankin Keiteleen konttori 1970
pankit
1970-luku
Kuopion Säästöpankin Keiteleen konttori muutti uusiin ja upeisiin tiloihin. Takana vasemmalta markkinointipäällikkö Matti Kerman, maanviljelijä Eino J. Kortelainen ja pankinjohtaja Tapio Nuutinen sekä edessä pankkivirkailijat Sisko Alavillamo ja Eila Paananen hetkeä ennen uuden toimipaikan avaamista. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.10.1970.
Kuopion suomalainen yhteiskoulu
koulut
Kuopioon saatiin yliopistoon johtava suomenkielinen yhteiskoulu vuonna 1892 toisena Suomessa. Näin myös Savon tytöillä oli mahdollisuus saada korkeampaa jatko-opetusta kotimaakunnassaan suomenkielellä. Koulun perustamisessa oli Minna Canthilla oma merkittävä osansa. Canth kirjoitti koulun puolesta muun muassa lehtiartikkelin. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa. Vuonna 1898 se muutti Haapaniemenkadun ja Eteläisen Vuorikadun (nykyisin Minna Canthin katu 46) kulmaan, jossa rakennus on edelleenkin olemassa. Postikortti Kuopion suomalaisesta yhteiskoulusta, kuvattu vuosien 1905 ja 1915 välisenä aikana. Rakennus valmistui osoitteeseen Eteläinen Vuorikatu (nyk. Minna Canthin katu 46) vuonna 1897. Minna Canth oli perustamassa koulua sekä toimi myös sen johtokunnassa.
kotiseutukuvaukset
kotiseutujulkaisut
Kuorevesi
Kuorevesi-seura ry
Kuorevesi : Kuorevesi-seura 1956-
Kuorma-auto vajosi hiekkapenkereeseen 1968
tietyöt
kuorma-autot
1960-luku
Vuonamonsalmen siltatyömaalla vajosi kuorma-auto hiekkapenkereeseen. Kauhakuormaaja veti ylös. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.4.1968.
Kiviä laiturin arkkuihin lisännyt kuorma-auto vajosi jäihin. Myös kuorma-autoa auttamaan tullut kaivinkone koki saman kohtalon. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.4.1978.
ajoneuvot
Kuorma-autoja ja muisteluja niiden toiminnasta
Litsantie
Petsamojoki
Ylivieska
1920-luku
talvisota
Letukka, Veteraani, Ford, Sisu. Tässä muutamia kuorma-autoja, joita Sammu Palokangas on elämänsä varrella sompaillut. Ensimmäinen auto 1920-luvulla oli kaksivaihteinen ja siinä oli puupyörät. Etenkin takapyörät kuumenivat kuorman ajossa, joten ne irrotettiin yön ajaksi turpoamaan. Hytti lämpeni pakoputkesta vedetyllä viritelmällä, josta tuli lämpöä sen verran että ikkuna pysyi sulana. Ensimmäiset kuorma-autot olivat bensiinikäyttöisiä ja ne käynnistettiin veivillä. Sota-aikana Sammu toimi armeijan ottolautakunnassa, jonka tehtävänä oli toimittaa siviiliautot armeijalle. Tässä tehtävässä hän kävi myös Litsantiellä, jota saksalaiset olivat pommittaneet edellisyönä. Pommitusten seurauksena Petsamojoen rannat alkoivat vyöryä ja joen uoma muutti suuntaansa. Sodan jälkeen kolhuja saanut kuljetuskalusto palasi sodasta, osa häkäpöntöillä varustettuna ts. ne oli muutettu puukaasulla toimiviksi. Veteraanikin kotiutui Kannakselta sopivasti evakostapaluun aikoihin. Monenlaisia sattumuksia sattui autojen kanssa, joita on mukavaa muistella jälkikäteen kotisohvalla.
Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
Luostarinen, Usko
kuorot
mieskuorot
kuorolaulu
musiikki
Kirkonkylän koululla otettu kuva. Kuoronjohtaja Väinö Hynninen antaa juuri kuorolle aloitusääniä ääniraudalla. Kuvassa ovat eturivissä Jaakko Mäkelä (1. oik.), Matti Karjalainen (Mäkelän takana), Eino Lempälä, Ilmari Siltala, tunnistamatta, Seppo Perttilä ja Elmeri Eskola (Perttilän takana). Vasemmalla kolmannessa rivissä ovat Pekka Saloranta ja Osmo Mikkola (2. vas.).
Pukkilan kunnankirjasto
Kirkonkylän koulun opettaja Väinö Hynninen toimi Pukkilan Mieskuoron kuoronjohtajana yhtäjaksoisesti 25 vuotta (vuodesta 1957 vuoteen 1982). Hänet palkittiin ansioistaan Mieskuoroliiton kultaisella ansiomerkillä ja Sulasolin Päijät-Hämeen viirillä. Mieskuorolaiset kiittelevät Hynnistä leppoisaksi johtajaksi. Hänen tavaramerkkejään olivat tasainen luonne ja kannustava ote: kuoronjohtajalla ei ollut tapana korottaa ääntään saati moittia laulajia. Hynninen astui suuriin saappaisiin - kuoron perustamiskeväänä 1957 laulunjohtajana toimi hetken aikaa tuleva oopperasäveltäjä, Savijoen koulun opettajana ollut Aulis Sallinen - ja täytti ne mallikkaasti. Hynnisen jälkeen kuoronjohtajaksi valittiin kanttori Kalevi Aalto, joka hoiti tehtävää pari vuotta. Kuoron viimeisinä toimintavuosina sitä johti useissa tilaisuuksissa opettaja Arvo Räsänen. Kuoronjohtajan vaihtumisesta kertova juttu on julkaistu Pitäjäsanomat-lehdessä (nykyisin Orimattilan Sanomat) vuonna 1993. Kuvassa, jossa ollaan kahvitauolla, Hynnisen (toinen vas.) keskustelukumppaneina ovat Tauno Viertola (vas.), Olle Kotilainen ja Erkki Anttila. Kuvasarjan ensimmäinen kuva on Hynnisen kuoronjohtajakauden alkuvuosilta ja kuoroa esittävä kuva vuodelta 1978.
autot
ihmiset
Kuplavolkkarin kyydissä olleesta seurueesta on tunnistettu keskellä oleva Toini Ahola.
museoesineet
Honkajoki
Kuppisarvet (4_399 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 399. Sarjaan kuuluu kuusi erikokoista sarvea. Ne ovat tummenneet ja pinta on lohkeillut.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
yritykset
kasvihuoneet
Reino Pulkkinen Vuonamon Peltoahossa kurkkusatoa korjaamassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.7.1977.
kurssit
Kuvan takana lukee: kursseilla 27.3.-2-.4.1933 (kuva päivätty 2.4. 1933). Kuvassa ovat muun muassa kirkkoherra W.A. Urhonen (eturivi vas.), ruustinna Elvi Urhonen (neljäs vas.), rouva Hellin Piirola (kuudes vas.) ja kanttori Eino Piirola (seitsemäs vas.).
näytelmät
skådespel
Af herr Schröder ; fri öfversättning af M. Altén. 92 s. : kuv. ; 18 cm. Alkuteos Der Vetter in Lissabon ilmestyi 1784. Niteeseen on sidottu myös teokset Den tokroliga dagen eller Figaros bröllop ja Den enleverade fästmön eller den tjänstagtige rivalen. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 354. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Schröder, Friedrich Ludwig
Stockholm (tryckt hos Anders Zetterberg).
Kääntäjä: Mårten Altén.
swe
Armfelt, Gustaf Mauritz
Armfelt, Kustaa Mauri
Ivalo, Santeri
Kansanvalistus-seura
Varsinais-Suomi
Raisio
tiet
Kustavintietä läheltä Raision seudun sairaalaa.
Tuominen, Martti
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston Kutemajärven perinnepiirin kokoomateos Kutemajärven alueelta. Julkaisu sisältää tietoa alueen asutuksesta, kulkureiteistä, työstä ja työn perinteestä, kadonneista työnimikkeistä ja ammatinharjoittajista. SIVUJA 143-145 EI OLE OLEMASSA
Kangasniemen kansalaisopiston Kutemajärven perinnepiiri
Kangasniemen kunnankirjasto
rakennuspiirustus
pohjapiirustukset
rakennukset
koulurakennukset
kansakoulut
piharakennukset
käymälät
Hämeenlinna
Kalvola
Kutila
1910-luku
Sauvolan koulu kärsi 1900-luvun toisella vuosikymmenellä ahtaudesta. Sen sijaan että koulua olisi ruvettu laajentamaan, päätettiin vuonna 1914 perustaa uusi koulupiiri Kutilaan. Kankaisten kartanon omistaja Sigurd Palmroth lahjoitti kunnalle Kutilan kartanon maalta tontin. Kuntakokous otti lahjoituksen vastaan, ja päätti nimetä uuden koulun Kutilan kouluksi. Koulun rakennuspiirustusehdotuksia tekemään valittiin August Jussila, Heikki Kulju, A. Andersson ja Aksel Ingman. Suunnitelman mukaan koulun alaosa rakennettaisiin tiilistä, yläosa ja päädyt laudasta ja katto päreistä. Rakennukseen tuli luokkahuone, veistosali ja asunto miesopettajalle. Ulkorakennuksessa sijaitsivat aitta, navetta, rehulato, puuvaja ja käymälät. Saunarakennus oli erillinen. Kouluylihallitus vahvisti rakennuspiirustukset ja rakentajaksi urakkahuutokaupassa tuli. J. A. Hildén. Koulurakennus valmistui ja koulu aloitti toimintansa syksyllä 1916. Opettajaksi tuli Patakankaalta seudun ja kunnan elämään myöhemmin monin tavoin vaikuttanut Edvard Mikkola. Toinen pitkäaikainen opettaja oli vuosina 1928–1962 koulun opettajana toiminut Anni Liesvaara. Oppivelvollisuuden myötä tarvittiin myös alakoululle tilat, joten koululle ostettiin lisämaata ja alakoulua varten rakennettiin uusi puinen koulurakennus. Kutilan alakoulu valmistui 1926 ja aloitti samalla kiinteänä 36-viikkoisena alakouluna. Aikaisemmin Kalvolan alakoulut olivat olleet 18-viikkoisia, jolloin sama opettaja piti koulua syksyllä ja keväällä eri paikoissa. Kutilan koulurakennuksia korjattiin useaan otteeseen vuosien varrella, mm. vuonna 1934 päärakennukseen tehtiin tiilikatto. Kutilan koulu lakkautettiin vuonna 1967. Rakennuksessa asui 1980-luvulla mm. soitinverstas Kunikundan omistaja Pekka Helanen.
Jussila, August
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kulju, Heikki
Andersson, A.
Ingman, Aksel
Ledig, Konst. (ulkohuoneet)
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Kutkylän alueen perimätiedosta. Kirjassa kerrotaan alueen taloista ja asukkaista, perinnetöistä- ja tavoista, palveluista, lystinpidosta ja sota-ajasta.
Laitinen, Heikki
Kangasniemen kansalaisopisto
henkilökuvat
1940-luku
Kutomakurssilaisia Vanhahongon tuvassa (3_21 Honkajoki, Kirkonkylä). Paljon väkeä ja kutomakoneita tupa täynnä. Henkilöt tuntemattomia. Vanhahongon talossa järjestettiin monia koulutuksia ja kursseja.
käsityöt
Keiteleen maatalousnaisten järjestämä kutomakurssi Seppälässä. Oikealla Kaisa Keränen ja vasemmalla kurssin opettaja Hilkka Nuotio Kuopiosta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.3.1966.
kudonta
Kutomakurssit Pukkilan Kirkokylässä 1935. Pystykuva on päivätty 8. toukokuuta. Eturivissä vasemmalta lukien: tunnistamatta, tunnistamatta, Salli Salonen, Tyyne Kukkola. Toisessa rivissä vasemmalta lukien Mailis Viljanen, Impi Perttilä, tunnistamatta, Liisi Saaronen, Anni Oksa, tunnistamatta, Mäenrinta. Kolmannessa rivissä vasemmalta lukien: tunnistamatta, tunnistamatta, Saaronen, Järvelä, Aune Majanto, Elvi Virtanen (Valve), Sylvi Sipiläinen. Neljäs rivi vasemmalta lukien: Suoma Peltonen (Hyrylä), tunnistamatta, Hilma Majakallio, Aini Riihimäki, Laina Hannula. Kutomakurssilaisia esittävän vaakakuvan takana on merkintä kutomakurssilla Pukkilan kirkolla 1.4.-15.5.1935.
Kutsu : Anna Parviainen ja Joh. Wilh. Åkerstedt
kutsukortit
häät
Kutsu Anna Parviaisen ja Joh. Wilh. Åkerstedtin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
Kutsu : Elin Neppenström ja Simo Parviainen
Kutsu Elin Neppenströmin ja Simo Parviaisen vihkiäisiin. Frithiof Napoleon Neppenström (21.3.1835 Kuhmalahti – 11.3.1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta. Hänen tyttärensä Elin avioitui kaupunginlääkäri Simo Frithiof Parviaisen kanssa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku – Digitoimaton: Neppenström-suku
Kutsu : Jenny Rudbäck ja A. V. (?) Åkerblom
Kutsu Jenny Rudbäckin ja A. V. (?) Åkerblomin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Kutsu : Aada Parviainen ja Oskar Sylvin
Pekkala
Kutsu Aada Parviaisen ja filosofian maisteri Oskar Sylvinin vihkiäisiin Pekkalassa 2.8.1894. Aada oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tyttären Catharina Wilhelminan tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku