Pyhäjoki (kunta)
tiedotuslehdet
paikallislehdet
Pyhäjoen kirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 11.7.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
rakennuspiirustus
rakennukset
uudisrakentaminen
sairaalat
arkkitehtuuri
1880-luku
Hämeenlinna
Koulukatu 25
Hämeenlinnan kaupunginsairaala
Hämeenlinnan kaupungin sairashuone
Kuumelasaretti tarttuvia tauteja varten päätettiin rakentaa Stichaeuksen vaivais- ja työhuonerahaston omistamalle rakentamattomalle tontille vuonna 1884. Muun muassa kaupunginlääkäri Christian Sibelius (Jean Sibeliuksen isä) oli ajanut asiaa voimakkaasti. Myös Keinusaaren aluetta nykyisen Taidemuseon takana mietittiin, mutta vastustajien mielestä kaupungin kauneinta paikkaa ei tulisi antaa sairaalalle, jossa suuri osa potilaista sairasti veneerisiä tauteja. Lasarettirakennuksen suunnitteli ruotsalaissyntyinen arkkitehti P. E. S. Degenaer. Kauniin puurakennuksen julkisivun erilaiset laudoitusvyöhykkeet oli eroteltu puisin listoin. Julkisivun keskirisaliittiin liittyi päätykolmio räystäskukkasineen. Rakennukseen tuli viisi potilashuonetta kahden puolen käytävää, lääkärin vastaanottohuone, leikkaushuone, hoitajattaren huone, kylpyhuone, kaksi sisäkäymälää ja keittiö. Avarassa keittiössä oli leivinuuni ja ovi pihalle. Potilaspaikkoja oli aluksi 17 aikuiselle ja kahdelle lapselle. Huoneissa oli rautasängyt, joissa olkipatja, lakana, tyyny ja punainen huopa. Sairaalan toiminta alkoi vuonna 1886. Sairaiden hoidosta huolehtivat Helsingin diakonissalaitoksen diakonissat ja apuhoitajat. Vuonna 1891 kuumelasaretti nimettiin kaupungin sairashuoneeksi. Vuodesta 1931 kaupunki itse palkkasi henkilökunnan: ylihoitajan, kaksi hoitajaa ja palveluskuntaa. Samalla tontilla olevan vaivaistalon parempikuntoiset asukkaat auttoivat taloustöissä. Vuonna 1913 sairaala laajeni, kun se sai käyttöönsä viereisen vaivaistalon rakennukset. Koulukadun sairaala tyhjeni 1970-luvun lopulla, kun potilaat siirtyivät Vanajaveden sairaalan kunnostettuihin tiloihin. Rakennuksessa toimi sen jälkeen vielä sairaanhoito-oppilaitos vuosina 1980–1985. Nykyään paikalla on asuinkerrostalo.
Degenaer, P. E. S.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
Kuusa tarkoittaa koskilaaksoa, oitti vesipaikkaa
asutushistoria
paikannimet
etymologia
teoriat
Laukaa -- Kuusaa
Kosonen, Ilmari
Kuusaan Hänniset 200 vuotiaita kanta-asukkaita
Kolu, Lauri
maatilat
paikallishistoria
kylät
42.45 (ykl)
Arela, Ritva
Välimäki, Erkki
Kuusan Nuorisoseuran Urheilijoiden toiminnasta
Kuusan Nuorisoseuran Urheilijat
urheiluseurat
Laukaa
kertomukset
pienoisromaanit
lyhytproosa
kirjailijat
Hahnssonin Kuuselan kukka -kertomuksen tapahtumat sijoittuvat Kokkolan seudulle. Siellä oli ”meren rannalla kaunis Niemen talo, jota hallitsi kuudenkymmenen vuoden vanha ukko”. Kuuselan kukka on kraataritädin kahdeksantoistavuotias Lyyli-tytär, ”seudun ihanin neito”, jonka Niemen ukon poika Mikki tahtoo puolisokseen. Isä ei kuitenkaan huoli miniäkseen vaatimattoman mökin kasvattia, talontytär sen olla pitää. Monivaiheisten tapahtumien jälkeen Lyyli ja Mikki saavat toisensa, mutta joutuvat lähtemään Hämeeseen ilman Niemen ukon siunausta. Lopuksi sopukin kyllä solmitaan. Rakkausjuonen ohella pienoisromaanissa kuvataan myös paikallisia tapoja, mm. juhannuksen viettoa ja elonkorjuutalkoita Kokkolan seudulla. Kuuselan kukka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1872, toinen painos ilmestyi vuonna 1874. Kertomus julkaistiin myös Hahnssonin kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Helsingissä : J. A. Hahnsson (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa), 1872.
Kansalliskirjasto
Granö, Johannes
Kirjastot.fi
Kuusjärvi
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 36.22 KUU
Kuustö slott : historisk-arkeologisk beskrifning
Kaarina
Kuusiston linna
linnat
s:t Karins
slott
Kustö slott
Hausen, Reinhold
museot
kotiseutumuseot
navetat
Kuva museon navetasta. Oikealla maitosiivilä, jonka edessä ovat lehmänkellot. Keskellä maitotonkka, jossa on sekoitusmäntä. Vasemmalla: kermakannu.
Mäkelä, Pertti
Pukkilan kotiseutumuseo
kuvat
Huittinen
Kuva-arvoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Huittisten Joulu
Kuva-arvoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Kuva-arvoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
Kuva-arvoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Kuva-arvoitus Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Kuva-arvoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Kuvaelmia Kajaanin kaupungista v. 1651-1700 ja 1723-1809
Kajaani
paikallishistoriat
elinkeinot
kansanelämä
oikeustapaukset
Teoksessa on tarkkoja historiallisia kuvauksia Kajaanin kaupungin vaiheista vuosilta 1651-1700 ja 1723-1809. Kaupungin perustaminen, kaupunkilaisten elinkeinot eri aikoina, hallinnolliset asiat sekä koulun ja kirkon vaiheet kaupungissa on käyty läpi teoksessa. Mukana on myös yksityiskohtaisia esimerkkejä Kajaanin raastuvanoikeudessa käsitellyistä oikeustapauksista.
Gebhard, Hannes
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Kuvaelmia Suomen maakunnista V : Hämeenmaa
maakunnat
1860-luku
hämäläiset
Häme
Hakoisten linna
Hämeen linna
Hattula
Humppila
Vanaja
Tyrväntö
historia
luonto
ristiretket
Anton Wilhelm Lindgren (1831–1902) oli hämeenlinnalainen lehtori ja kustantaja, joka toimi mm. sanomalehti Hämäläisen päätoimittajana. A. W. Lindgren oli myös arkkitehti Armas Lindgrenin isä. Vuosina 1864–1866 julkaistiin sarja kuvaelmia Suomen maakunnista, johon Lindgren kirjoitti Satakuntaa, Hämettä ja Uuttamaata käsittelevät osat. Sarjan viidentenä osana ilmestyneessä kuvaelmassaan Hämeenmaasta Lindgren kuvailee aluksi luonnon kauneudella runsaasti varustetun Hämeen järviä, vuoria ja muita luonnonoloja. Hän selvittelee myös hämäläisen heimon luonteenlaatua, samoin kuin Hämeen historiaa valloitusretkineen. Myös vuodenkierto töineen ja juhlapäivineen sekä hämäläisten muinaisusko tulevat esitellyiksi. Lopuksi Lindgren käsittelee vielä Hämeen paikkakuntia otsikolla Hämeen kunnallinen jako. Hämeenlinnan kaupungissa oli 1860-luvulla mm. "lääni-virasto, gymnasi eli lukio, yli- ja alialkeiskoulu... ynnä posti-konttori, kaksi apoteekia, lasaretti ja ojennushuone".
Lindgren, A. W.
Kuvakuulumisia Huittisten seurakunnan nuorisotyöstä
nuorisotyö
Kuvia Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Kuvanveistäjä Eero Hiironen, toimelias Pirkanpohjan isäntä
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1985
Hovi, Mirja
Kuvanveistäjä professori Lauri Leppäsen syntymästä 100 vuotta
Leppänen, Lauri
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Carenius, Ephraim
Huittisten pitäjä, talous-luonnontieteellinen kuvaus
1700-luku
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Jaakola, Keijo
Eura
Lindström, Gustav Isreal
Euran Nuorisoseura
Petterson, I. W.
laulujuhlat
runoilijat
esiintyminen
Leino, Kasimir
Elämäni kuvakirja
Ote Eino Leinon Elämäni kuvakirjasta (1915). Eino Leino muistelee Kuopion laulujuhlia, jonne hänen veljensä Kasimir Leino oli kutsuttu juhlarunoilijaksi.
Leino, Eino
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
1600-luku
kotiseutukuvaukset
Putsaaren kappeli
Suomentanut Helmer Winter, Antero Cederbergin julkaiseman ruotsinkielisen alkuteoksen mukaan, joka sisältyy teokseen Historiallisia kokoelmia I. 1886. Eripainos Uudenkaupungin Sanomista Lisiä Uudenkaupungin historiaan 2.
Hoeckert, Johan
Merimieslähetyksen kirjakauppa
Winter, Helmer
Turku
valokuvat
1920-luku
Kuvia Vehmaan kivityömuseon perusnäyttelystä
Vehmaa
kiviteollisuus
kivityöt
1980-luku
Puhakka, Martti
Turun maakuntamuseo
Kuwaelemia juopumuksesta ja raitteudesta. Ensimmäinen wihko: Juomari ja hänen tyttärensä
kansanvalistus
alkoholismi
paheet
rappio
naiset
isät
kristinusko
raittiustyö
muutos
kaunokirjallisuus
Turun kaupunginkirjasto
Kuwaelmia juopumuksesta ja raitteudesta. Toinen wihko: Ei, sanoi Marketta
raittius
alkoholi
kosinta
riidat
raittiusseurat
Karjala
Kuvaelmia Suomen maakunnista, osa 3, sisältää tietoa 1800-luvun Karjalasta sekä kihlakunnista ja paikkakunnista.
Hannikainen, P.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 KUV
Wilenin ja Kumpp. Kirjapaino